mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — Effekten av byggmomsen bör motverkas genom en skattereduktion som har samma effekt som en halverad byggmoms för att stimulera byggandet av nya bostäder. Skatten i vanliga inkomstlägen ska sänkas kraftigt genom bl.a. en höjning av grundavdraget i den kommunala beskattningen. Detta bidrar i första hand till att fler kan klara sig på sin egen lön, men det medför också den strukturellt viktiga effekten att kommande lönebildning underlättas. Se vidare avsnitt 8.2. Högre utbildning måste löna sig bättre, och utländska experter vilja arbeta i i högre utsträckning. Värnskatten bör därför avvecklas successivt. En kraftfull satsning måste göras för att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Dieselskatten för jord- och skogsbruksmaskiner måste därmed sänkas till EU-nivån. Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn måste också förbättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt. Innovationsklimatet måste förbättras. Alltför få uppfinningar och patent kommersialiseras i . Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar bör skattebefrias och därefter beskattas som inkomst av kapital. Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättra lönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som länge pläderat för. Med en högre grad av egenfinansiering kommer ett tydligare samband att skapas mellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet och låga avgifter för den enskilde och vice versa. Avgiftsökningen till följd av den högre egenfinansieringen kompenseras fullt ut genom inkomstskattesänkningar. 8.1.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att behålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Enligt beräkningar håller svenska hushåll ca på oredovisade konton utomlands. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare motiverats med fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl a genom att Socialdemokraterna befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sin villa belägen i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. är 17 av 18 aktiemiljardärer befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars med största sannolikhet skulle välja att lämna med sina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par utan barn tillsammans har en förmögenhet som överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) och kapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot bygger till stor del på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex. tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Förmögenhetsskatten ger också den orimliga effekten att investeringar som kan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan vid det mål som satt upp på 2 procents inflationstakt leder främst förmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än på investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Alla investeringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre, kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inom . Detta oavsett vilken sammansättning sittande regering har. har den högsta förmögenhetsskatten av . Alltfler av våra grannländer avskaffar denna skatt. sällade sig och till de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter. anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta kan vi tänka oss en något höjd bolagsskatt, dvs skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarande dubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än en liten höjning av bolagsskatten. En höjning från innebär att bolagsskatten fortfarande kommer att tillhöra lägsta. Om hänsyn tas till de goda möjligheterna till avsättningar till periodiseringsfonder blir den effektiva skatten efter en sådan höjning vid 3 procents realränta. En alternativ delfinansiering som kan övervägas är att i stället minska möjligheterna till avsättningar i periodiseringsfonder och behålla den nominella skattesatsen på . Det kan avslutningsvis konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om förmögenhetsskattens avskaffande och att en majoritet av partierna vill avskaffa förmögenhetsskatten. anser att betydande satsningar behöver göras på det snabbt förfallande svenska väg- och järnvägsnätet. Detta har blivit än mer nödvändigt efter det att Socialdemokraterna vårproposition drog ned infrastrukturanslagen med 2004. Besparingen görs nästan uteslutande på väganslagen, vilka sjunkit till från förra höstens beräknade . Trovärdigheten hos trafikverkens planeringsprocess är därmed allvarligt hotad. Återverkningarna kommer att bli omedelbara i form av försämrad trafiksäkerhet och minskade förutsättningar för samhällsekonomisk och regional utveckling, när allt från nyinvesteringar i Europavägar till underhållet av de enskilda vägarna får stå tillbaka. Upprustad infrastruktur är en tillväxtmotor som Socialdemokraterna väljer att ha på tomgång. föreslår därför en anslagsökning till investeringar och underhåll av vägar och järnvägar med 20042006 jämfört med budgetpropositionen. Av detta bör reserveras för ett förbättrat vägunderhåll. Eftersläpningen i vägunderhållet uppgick till . För att nuvarande bristfälliga standard ska upprätthållas uppgår resursbehovet för drift och underhåll enligt till , jämfört med de 6,6 miljarder regeringen föreslår ska avsättas . Eftersläpningen växer således ytterligare. har upprättat ett förslag till nationell vägplan för åren 20042015. De ekonomiska planeringsramar som beslutat om innebär att många samhällsekonomiskt lönsamma objekt inte kan genomföras . De projekt som trots allt finns med i planerna, försenas nu alltmer i takt med att gapet mellan behoven och de ekonomiska möjligheterna att tillgodose dem ökar. För framstår det som särskilt allvarligt att den långsiktiga planeringen av underhåll och investeringar i vägar och järnvägar försiggår under så osäkra förhållanden. Planeringsramen om sammanlagt för åren 20042015 saknar till stor del finansiering. infrastrukturproposition identifierades, med utgångspunkt i den då planerade anslagsnivån , ett kvarstående finansieringsbehov på . Den beräkningen förutsatte dock att det skulle göras en årlig anslagsförstärkning med . Denna anslagsförstärkning har regeringen nu försvagat med . Beräknat anslag har därmed infrastrukturpropositionens kvarstående finansieringsbehov ökat med , . Detta kvarstående behov måste täckas med en årlig anslagsökning på 20052015, jämfört med nivå. Med utgångspunkt i de beräkningar regeringen redovisar i budgetpropositionen, där anslagen ökar med enbart 1,5 respektive , finns ingen som helst trovärdighet i denna ambition. Med socialdemokratiskt styre kommer åtskilliga fler utlovade infrastrukturprojekt att försenas och dras tillbaka. Som ett långsiktigt alternativ till regeringens ryckiga politik är det inriktning att, vid sidan av höjda anslag, införa ett omfattande program för investeringar i partnerskap med den privata sektorn (PPP Public-Private Partnership). Genom en utvecklad kommersiell kompetens, en effektivare riskfördelning och ett mer sammanhållet anläggningsansvar kan projekt i partnerskap genomföras snabbare, billigare och med bättre kvalitet. alternativ till infrastrukturpropositionen inkluderade alternativ finansiering i form av PPP om , för att skapa reella förutsättningar för en sammanlagd planeringsram om . För den kommande treårsperioden föreslår en ökad satsning på infrastrukturen om , varav till väginvesteringar och underhåll. En fungerande bostadsmarknad är nödvändig för en god samhällsutveckling både ekonomiskt och socialt. rådde dock bostadsbrist i 135 kommuner. Det är en ökning . De drabbade finns på alla nivåer; från enstaka familjer till hela storstadsregioner som av bostadsskäl inte kan ta emot den arbetskraft de behöver. Prognoserna för antalet nya bostäder har sjunkit dramatiskt och i takt med att Socialdemokraterna presenterat nya regelverk för sina investeringsbidrag. Bostadspolitiken befinner sig i en akut förtroendekris. Socialdemokraterna har redan givit upp sitt vallöfte om 120 000 nya bostäder . Det krävs nu att politiken orienteras bort från kortsiktiga investeringsbidrag till att genom grundläggande förändringar göra det mindre problematiskt och mer lönsamt att bygga och äga alla typer av bostadsfastigheter. Bostadsbyggandet har trotsat generella marknadsmekanismer och legat kvar på en mycket låg nivå trots en positiv ekonomisk utveckling och en kraftigt ökad efterfrågan på bostäder. Trots de långsiktiga och grundläggande bristerna i bostadsbyggandet, begränsar sig Socialdemokraternas bostadspolitik till tidsbegränsade och engångsvisa insatser som skapar osäkerhet och ovilja att investera i nya bostäder. Socialdemokraterna sätter nu hela sitt hopp till ett synnerligen utskällt fyraårigt investeringsstöd, med strikta begränsningar för såväl bostadsyta som hyresnivå. anser att det behövs en helt ny inriktning för bostadspolitiken med sänkt skattetryck och långsiktiga, förutsägbara spelregler: Fastighetsskatten bör avskaffas. Byggmomsen bör halveras för flerbostadshus. Planprocessen bör förenklas. En friare hyressättning bör införas i nyproducerade fastigheter för att stimulera bostadsinvesteringar. Därutöver föreslår att ett investeringsbidrag till byggande av studentbostäder införs. Bostäder beskattas med dagens regler både som konsumtions- och kapitalobjekt, vilket inte sker för någon annan vara eller tjänst. av kostnaderna för en bostad är skatter, när full fastighetsskatt betalas. Skattetrycket på bostadsbyggande och innehavet av en bostad måste ner för att främja nyproduktion. Byggmomsen bör därför halveras, inledningsvis för flerbostadshus. EU-regler medför svårigheter att införa en lägre moms på byggande. Tillsvidare bör därför skattesänkningen på byggandet lösas genom en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs av byggkostnaden. En sådan skattereduktion skulle fungera på samma sätt som sänkt moms genom att den gäller all nyproduktion av flerbostadshus, är utan tidsbegränsning samt är obyråkratisk och inte förutsätter ett i förväg ovisst beslut om tilldelning. 8.1.4 Ingen grön skatteväxling 2004 anser att skatteväxlingar som ökar miljörelateringen av skattesystemet som inkomstskatter sänks i princip är bra. Vi har tidigare föreslagit sådana växlingar. En förutsättning för att de ska fungera på ett bra sätt är dock att växlingarna mellan de olika skatteslagen görs så rena som möjligt. Med detta menas att om energiskatten höjs för alla hushåll, måste också alla hushåll (alla inkomsttagare) få del av en motsvarande skattesänkning. Så har inte skett vid några av de skatteväxlingar som tidigare genomförts av Socialdemokraterna i samarbete med Vänstern och . Ett ytterligare villkor är att effekterna går att överblicka på ett godtagbart sätt och att t.ex. elintensiv industri värnas. Växlingarna måste utformas så träffsäkert som möjligt även för industrin. Den i budgetpropositionen föreslagna skatteväxlingen uppfyller inte de krav ställer på en grön skatteväxling. Osäkerheten kring vinterns elpriser är stor, vilket i sig kommer att kunna påverka hushållen och servicesektorn negativt. Därtill är konjunkturen relativt svag. Att till detta lägga höjda energiskatter anser vi vara felaktigt. Vi anser dessutom att den del av energiskattehöjningen som skulle drabba jordbruket är orimlig och ett löftesbrott mot jordbruket från Socialdemokraternas sida. anser därför att ett uppehåll i skatteväxlingar tills vidare bör göras. I stället bör ett investeringsbidrag för villor med direktverkande el införas, i syfte att främja övergång till alternativa vatteburna uppvärmningssystem. Tabell 8.1 förslag för ökad tillväxt Budgeteffekter för staten, . Kassamässig redovisning av skatteförändringar Förkortad sjuklöneperiod (från 21 ) Inget behov av nytt högkostnadsskydd vid återställd sjuklöneperiod Omlagd kapital- och egendomsbeskattning (exkl. fastighetsskattereformen) Avvecklad dubbelbeskattning på utdelning: Fysiska personer halv 2005, bort 2006 Juridiska personer: halv 2005, bort 2006 Stegvis avvecklad förmögenhetsskatt: Återgång till fastighetstaxeringsvärden och slopad sambeskattning 2004, skatt 2005, 2006 Avgår: Inget behov av ny begränsningsregel i förmögenhetsskatten Effektiv bolagsskatt (nominell) Införande av riskkapitalavdrag (Tak 100') Arvsskatt: Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte Sänkta företags- och energiskatter Sänkta arbetsgivaravgifter med totalt 7procentenheter på löneunderlag upp till 900 tkr/250 tkr fr 2005 Sänkt energiskatt på MK1-diesel med /liter generellt. 1/7 2005 Royaltyinkomster från pat. uppfinningar befrias från skatt Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto Enhetliga regler för anställningsstöd () Ökade väginvesteringar och förbättrat underhåll Statligt stöd till sjöfartens infrastruktur Bättre och generella villkor för bostadsbyggande (exkl. avvecklad fastighetsskatt) Sänkt skatt på bostadsbyggande motsvarande halverad byggmoms Avgår: Regeringens tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster 20032006 Nytt anslag: Bidrag till studentbostäder Räntebidrag: Inga nytillskott Investeringsbidrag för hyreslägenheter (vxl till sänkt skatt) Bidrag till miljömärkning/rättvisemärkning av produkter. 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Socialdemokraternas politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter under andra delar av året. Denna negativa rundgång måste brytas. 8.2.1 Inkomstskattereform i fyra steg ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför måste en rad åtgärder vidtas som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. föreslår en inkomstskattereform i fyra delar: För det första: Grundavdraget vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten ska höjas kraftigt till . Därigenom kan mycket av den rundgång brytas som uppstår på grund av att skatterna är orimligt höga för låginkomsttagare, eller personer som bara har inkomster under en del av året. Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och pensioner. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget lagtekniskt föreslås utformas som en statlig skattereduktion. För det andra bör en skattereduktion för förvärvsarbetande låg- och medelinkomsttagare införas på , eller . För det tredje bör ett generellt statligt förvärvsavdrag, beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet införas. Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Tillsammans med skattereduktionen kommer därmed även arbetslinjen att stärkas. För det fjärde vill successivt avveckla Socialdemokraternas s.k. värnskatt. Den är ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 19901991 om att ingen ska betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Som delfinansiering av de ovanstående reformstegen kan Socialdemokraternas trefjärdedelskompensation för den allmänna pensionsavgiften slopas. principiella kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmed ha en moralisk och politisk legitimitet. Fastighetsskatten står genom sin konstruktion i konflikt med såväl äganderätten som den social- och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Den nuvarande konstruktionen är också svårmotiverad även om man accepterar det s.k. kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta boende både som kapital (fastighetsskatt) och konsumtion (moms) finns inte. står därför fast vid att den statliga fastighetsskatten bör slopas helt för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från . Den s.k. uppskovregeln vid försäljning ska finnas kvar. För de kommersiella lokalerna och industrienheterna avses reformen vara ekonomiskt neutral. För hushållen minskar det löpande skatte-/avgiftsuttaget med ca . Inklusive den ökade kapitalvinstskatten handlar det netto om ett minskat skatte-/avgiftsuttag på ca för hushållen. I motiverades fastighetsbeskattningen med att den var så kallad garantibeskattning, där fastighetsägare skulle betala för garanterade samhällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Denna beskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida av dessa fastighetsanknutna tjänster (intresseprincipen). Men dessa samhällstjänster är kommunala och finansieras genom avgifter, statsbidrag till kommunerna och kommunalskatt. Fastighetsbeskattningen däremot är statlig och fyller enbart syftet som en intäktskälla för staten. som den statliga fastighetsskatten slopas för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter bör kommunerna ges rätt att ta ut en låg fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. Denna kostnad är lägre än det golv Socialdemokraterna har satt inom ramen för sin begränsningsregel för fastighetsskatten. I Socialdemokraternas system ska alla kunna betala (av 280 000). I vårt system kommer ingen att behöva betala mer än . För hyreshusenheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Hela reformen för att helt avskaffa fastighetsskatten finns detaljerat redovisad i en särskild motion samt i den rapport från boendepolitiska arbetsgrupp som har antagit. Vår bedömning är att reformen kan genomföras . Reformen beskrivs som översikt i tabell 8.2 nedan. Tabell 8.2 Reformöversikt. Slopad fastighetsskatt, delvis växlad mot låg avgift för fastighetsanknuten service. Effekter för hushållen, företagen, primärkommunerna och staten Miljarder kronor, fullständigt periodiserad redovisning av bruttoeffekten på skatter och avgifter Hushåll (småhus, bostads- och hyresrätter) avgift, per småhusenhet (egnahem) -5,9 -5,9 -5,9 -1,9 -1,9 -1,9 -2,8 -3,0 -3,0 Företag (kommersiella lokaler och industrier) avgift (ca 63 resp per kvm) -6,8 -6,9 -7,0 avgift, per småhusenhet (egnahem) avgift, per lägenhet avgift för kommersiella lokaler och industrier -14,5 -14,6 -14,7 -24,8 -25,4 -25,8 Minskat statsbidrag till primärkommuner Minskad administration tfa avvecklad fastighets- & förmögenhetsskatt, egnahem Övrig finansiering inom budget (motsv återgång till tax.värden) 8.2.3 Förbättrat reseavdrag och halva priset på hushållstjänster Gränsen för avdraget för resor till och från jobbet bör sänkas så att en större del av resekostnaderna blir avdragsgilla. föreslår att ytterligare av kostnader för arbetsresor ska vara avdragsgilla, vilket innebär att gränsen för rätt till avdrag sänks . Det är hög tid att släppa fram en vit marknad för hushållstjänster. föreslår en skattereduktion på av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster utförda i hemmet eller på den egna tomten. Förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet. I hushållstjänsterna ingår även kostnader för reparation, om- och tillbyggnad () och privat barnomsorg. Genom detta förslag skulle fler familjer få tiden att räcka till. En mängd arbeten som utförs svart skulle i stället utföras vitt, och en ny tillväxtbransch skulle på allvar kunna etableras. skattepolitik, där alla får behålla mer av sin egen lön, presenteras översiktligt i tabell 8.3 nedan. Tabell 8.3 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Kassamässig redovisning av skatteförändringar, miljarder kronor Inkomstskattereform i fyra steg Höjt grundavdrag, för alla -23,4 -26,0 -25,7 Skattereduktion för låg- & medelinkomsttagare /år, /månad -13,4 -14,5 -14,3 Förvärvsavdrag mot kommunalskatt på pensionsgrundande anställningsinkomster -10,1 -14,4 -15,2 Avvecklad värnskatt: En fjärdedel bort 2005, halverad 2006, bort 2007 -0,8 -1,8 Ingen skattereduktion för pensionsavgiften men full avdragsrätt för hela avgiften 1 Delvis neutralisering av skiktgränser tfa full avdragsrätt för allmän pensionsavgift Slopad fastighetsskatt och halverad skatt på hushållstjänster -15,6 -21,9 -28,8 Kommunala fastighetsavgifter: hushåll Kapitalvinstskatt privatbostäder (vid avvecklad fastighetsskatt) Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl privat barnomsorg & ROT-tjänster). -2,0 -2,2 -2,2 Utökad avdragsmöjlighet för arbetsresor fr 2005 1 -0,7 -0,7 Sänkt skatt för alla i st.f avdragsrätt för fackföreningsavgifter Sänkt energiskatt på MK1-bensin med /liter i målområde 1 -0,1 -0,2 -0,2