mot · GR02Fi308 · 2003-10-07 00:00:00 — För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslår en sänkning av dieselskatten till /liter. Skattebortfallet beräknas totalt uppgå till . Den svenska åkerinäringen lider svårt av de sämre konkurrensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU. För svenskt vidkommande är det främst konkurrensen med danska och holländska åkerier som är kännbar, men även östländer som inte tillhör EU, som , har en åkerinäring som arbetar under andra villkor än den svenska. Åkerinäringen har visat att den totala kostnaden behöver minska med för att svenska inrikesåkerier ska kunna konkurrera på liknande kostnadsvillkor som bland andra danska åkerier har. Åkerinäringen har föreslagit åtgärder som att sänka sociala kostnader, sänka energiskatten på miljöklass 1-diesel med /liter samt sänka fordonsskatten till EU:s miniminivå för de fordonskombinationer som inte har denna nivå på skatt , liksom att ytterligare sänka skatten för fordon med vägslitagevänlig luftfjädring eller motsvarande. Regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svensk och utländsk åkerinäring. föreslår en sänkning av dieselskatten för att underlätta för de svenska åkerierna med /liter(inklusive moms). Sänkningen ska gälla från och med 1/7 2005. Det svenska fisket verkar på en internationell marknad. På en och samma marknad finns aktörer från flera länder, bl.a. och . De fiskar på samma vatten, säljer på samma marknad, gör inköp av förnödenheter och drivmedel på samma ställen och lämnar båtar för reparation och underhåll på samma varv. Skattevillkoren för svenska fiskare är däremot klart mindre fördelaktiga än för deras nordiska kollegor. bristande tillträde till fiskevatten i innebär i sig en konkurrensnackdel mot och , vilket ytterligare förvärras av dessa länders bättre skatteavdrag för yrkesfiskare. Utredningen om yrkesfiskets konkurrenssituation kom med sitt betänkande . Sedan har förslaget beretts i men förslaget om införande av ett yrkesfiskaravdrag har ännu inte fått klartecken från . , som ju också är EU-medlem, stöder sina fiskare. bör, på liknande sätt, stödja sina yrkesfiskare. anser att det är angeläget att det förslag till yrkesfiskaravdrag, som föreslogs i SOU 1999:3 om yrkesfiskets konkurrenssituation, införs så snabbt som möjligt. ligger ärendet hos . Regeringen bör verka för att påskynda yrkesfiskaravdragets införande. Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som exploateras i andra länder. vill öka exploatering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Uppskattat inkomstbortfall är . Genom EU-beslut har olika åtgärder för att stärka konkurrenskraften för sjöfarten på nationell nivå införts i EU-länderna. Bland dessa åtgärder är den viktigaste att den tonnagebaserade bolagsskatteberäkningen har införts. har , , , , , , , , och samt en s.k. tonnageskatt. är tillsammans med det enda landet som inte har tonnageskatt eller motsvarande. För svensk sjöfart är det viktigt att det råder samma förutsättningar som konkurrenterna har för att sjöfarten skall kunna utvecklas. En konkurrenskraftig rederinäring innebär också att effekten kommer hela sjöfartsklustret till godo. Rederiernas landorganisationer växer och ger effekter inom flera andra näringsgrenar. yrkar att regeringen skyndsamt utreder hur en tonnagebeskattning kan införas i . Rederierna ska med denna beskattning betala skatt i förhållande till sitt tonnage. Den beskattningen ska ersätta bolagsskatten så att reformen blir kostnadsneutral för staten. 5.6.6 Återköp av egna aktier Beslutet att möjliggöra återköp av egna aktier för de större noterade börsbolagen bör omprövas. Förslaget rubbar på ett allvarligt sätt balansen mellan ägare och styrelse och öppnar för styrelserna att påverka aktievärdet på ett otillbörligt sätt på marknaden. anser att det är högst angeläget att motverka skattemässig inlåsning av kapital i företagen. Detta är angeläget för alla företag. Därför har vi förespråkat att dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster avskaffas. Den effekt regeringen vill uppnå kommer med vårt förslag att leda till enklare och mer generella skatteregler. Dessutom uppnås symmetri i beskattningshänseende dels mellan riskfritt banksparande och aktiesparande, dels mellan noterade och onoterade privata och publika bolag vid ett slopande av dubbelbeskattningen. Regeringens förslag om vissa större företags återköpsrätt av egna aktier leder i stället till ett än mer sönderhackat skattesystem, ytterligare lagstiftning för att förhindra missbruk och en utökad skattemässig orättvisa till de mindre företagens nackdel. Återigen är det framför allt fåmansföretagen som missgynnas. Att återföra överskottsmedel till aktieägarna kan redan med dagens regler uppnås på två sätt: Genom utdelning, där framför allt aktiebolag med en mindre ägarkrets lämnar en utdelning som kan variera betydligt mellan åren. Genom att bolaget sätter ned aktiekapitalet för utbetalning till aktieägarna med överkurs. Denna metod kan även underlätta vid exempelvis ägarskiften. Kombinerat med vårt förslag om avskaffad skatt på just utdelningsinkomster förbättras hela näringslivets resursanvändning, genom att kapital kommer att satsas där det ger bäst avkastning. Dessutom uppnås, som tidigare nämnts, skattemässig neutralitet i förhållande till riskfritt banksparande. Av ovanstående skäl bör möjligheten för de större börsbolagen att återköpa egna aktier upphävas. 5.6.7 Ge F-skattsedel till alla som önskar Utan F-skattsedel är det mycket svårt för en näringsidkare att effektivt konkurrera på sin marknad. Ett företag måste kunna visa kunder och uppdragsgivare att man tar ansvar för skatter och arbetsgivaravgifter. anser att enskilda människor enkelt ska kunna växla mellan att vara anställd samt bedriva egen näringsverksamhet. Företag som tvekar att anställa skulle kunna lägga ut uppdrag till intresserade personer utan att anställa dem. förenklades reglerna för tilldelning av F-skattsedel. Skattemyndigheterna delar trots det inte ut F-skattsedel till personer som avser att bedriva näringsverksamhet. Bland sådana personer har man även räknat in dem som endast tar uppdrag från tidigare arbetsgivare. anser att F-skattsedel ska delas ut till alla sökande som inte har fått näringsförbud eller har omfattande skatteskulder som inte betalas av regelbundet. 5.7 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher Det krångel som det innebär att starta och driva företag har tidigare nämnts. Regelfloran drabbar inte bara den som driver företag utan avskräcker också många människor som funderar på att starta eget då de inser problemen. Inom vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster, t.ex. taxi-, restaurang- och frisörnäringen. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av sådana som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlätta för seriösa företag föreslår att man bör pröva en modell med schablonbeskattning. Den går ut på att näringsidkare ges en licens till vilken en lägsta avgift kopplas. Avgiften sätts efter det bedömda skattemässiga resultatet av verksamheten. För restaurangbranschen kan det t.ex. vara golvytan och läget, för taxinäringen antalet fordon. Licensavgiften är ingen ersättning för de normala skatterna utan utgör en lägsta nivå för hur mycket skatter som ska betalas in. Redovisas moms, inkomstskatter, arbetsgivaravgifter, etc. för högre belopp än licensavgiften räknas den redan inbetalda avgiften av innan den slutliga skatten betalas. Därmed kommer alla företag i en bransch att åtminstone betala licensavgiften, och den snedvridande konkurrensen kan därmed minska. kontrollmöjligheter ökar dramatiskt med detta system. Modellen finns redan utredd (1997:111) och kan lämpligtvis prövas först i en bransch i ett par regioner för att sedan utökas till flera. En annan mer långtgående variant är att bara ta ut en licensavgift och inga ytterligare skatter på det aktuella företaget. En sådan modell skulle kanske i än högre grad slå ut den svarta ekonomin i de branscher som omfattas. Också detta system med enbart licensavgifter och ingen övrig beskattning av ett företags vinst och arbetskraft bör prövas i en bransch i ett par regioner. Därmed kan de olika systemens effektivitet och konsekvenser jämföras. 6 Sänkt skatt på hushållstjänster Tjänstesektorn är en stor framtida tillväxtsektor. Produktion och försäljning av tjänster kommer att få ett allt större utrymme i relation till varuproduktion och försäljning. För att detta skall kunna ske måste den ekonomiska diskriminering som drabbar tjänsteföretag minska. Diskrimineringen består i att arbete generellt beskattas hårdare än kapital. Tjänsteföretagen har allmänt varit högre beskattade än industriföretagen . Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få stora effekter på antalet nya jobb. Ett ökat utrymme för tjänstesektorn är angeläget också från resurshushållningssynpunkt. av allt arbete som utförs sker i hemmen. Hushållssektorn har alltså en stor potential vad gäller nya jobb. Genom de höga så kallade skattekilarna är den vita marknaden för denna typ av hushållstjänster i stort sett utplånad. Svartjobben inom sektorn är dock mycket omfattande. förslag är att göra vita hushållstjänster tillgängliga också för människor med normala inkomster. Detta innebär en rejäl utvidgning av tidigare ROT-system till att omfatta hemtjänst, renoverings-, underhålls- och reparationsarbeten samt större trädgårdsarbeten av anläggningskaraktär och installationsarbeten för exempevis vitvaror och datorer i och för hushållet. Detta skulle också leda till att långt fler tjänster i hushållet som är traditionellt kvinnligt arbete i hemmen får lika skattemässiga villkor som de traditionellt manliga. vill ge tjänstesektorn helt nya möjligheter att växa genom en femtioprocentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Det innebär i praktiken att den skattekil som uppstår när man anlitar arbetskraft för redan skattade pengar i stort reduceras. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraterna tidigare avvecklade ROT-systemet i stället permanentas och utvidgas rejält, så att det vita priset halveras. Tjänster för kan köpas med en femtioprocentig skattereduktion, som då alltså uppgår till maximalt per hushåll och år. Detta förslag har vi utvecklat i en särskild motion tillsammans med , . Kostnaden i form av skattebortfall är relativt liten och ger förslaget snarare en positiv nettoeffekt för de offentliga finanserna. Ett andra kompletterande förslag som bör införas parallellt med det ovan nämnda, är att utveckla formerna för hemservice som löneförmån. Det finns flera företag som erbjuder sina anställda en sådan löneförmån men där schablonbeskattningen ger orimliga effekter för den anställde. Det schablonmässiga förmånsvärdet sätts så högt att den anställde tvingas betala ca i skatt. Många tvingas därför tacka nej till den möjlighet som skulle kunna innebära en betydande förbättring av livskvaliteten, inte minst för dubbelarbetande småbarnsföräldrar. Detta som potentialen i en stor framtidsbransch inte utnyttjas. Istället blir det den svarta sektorn som växer. Det finns därför all anledning att se över nuvarande förmånsbeskattning. Förmånsvärdet kommer enligt nuvarande regler att justeras ned automatiskt om vårt förslag för skattereduktion på hushållstjänster genomförs.