mot · GR02U216 · 2003-10-07 00:00:00 — Eritrianska asylsökandes mänskliga rättigheter 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör göra sitt yttersta för att få den svenske journalisten och svenske medborgaren frigiven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den ger och i uppdrag att informera sig om den allvarliga bristen på respekt för mänskliga rättigheter i och situationens allvar för asylsökande eritreaner. 2 Befrielse utan frihet blev en självständig stat 1991. har inga demokratiska val avhållits i landet. Avsikten var att ett första demokratiskt val skulle ha ägt rum 1998. Detta sköts dock upp. Krig med utbröt. Meningen var att val skulle hållas 2001. Men inget val ägde rum. I stället inleddes arresteringar och förföljelser av den opposition som allt intensivare menade att det var hög tid att demokratiska val genomfördes. Bland annat arresterades och fängslades flera ministrar i regeringen och åtskilliga höga regeringstjänstemän. styrs landet av en liten grupp kring presidenten . En mer detaljerad redogörelse för denna utveckling finns i förra årets motion om från . Någon förbättring har inte kunnat skönjas i när det gäller respekten för mänskliga rättigheter. Några ansträngningar för att genomföra demokratiska val har inte gjorts. i stället har det politiska förtrycket ökat. Människor har kidnappats och försvunnit, tusentals eritreaner har flytt till grannländerna, till bland annat till . 3 Specialdomstolar och konflikter i stället för demokrati I förra årets motion beskrev vi den specialdomstol som president inrättat och som saknar allt släktskap med en domstol i ett rättssamhälle. Anklagade döms till hårda straff utan att vittnen inkallas, utan att den anklagade har rätt till försvar. angrepp på stred mot folkrätten. Det var ett krig där en stor del av skövlades av etiopiska trupper. Kriget kostade över 100 000 människor livet. fick i uppdrag att medla i konflikten. fastslog i att det landområde, Badme, som kriget handlat om skulle tillfalla . tog ställning i denna konflikt och fördömde angrepp som ett brott mot folkrätten. Men kriget med har följts av andra konflikter med grannländer, vilka dock inte har fått militära uttryck. har varit i konflikt med grannarna och Yemen. Av krigen och spänningarna i relationerna till grannländerna följer en omfattande och kostsam militär mobilisering som drabbar landets ekonomi och befolkning mycket hårt. Att driva konflikter med grannarna har jämte förtryck av oppositionella blivit president metod för att undvika att bli ifrågasatt i ett demokratiskt val. Hur illa det är ställt med de demokratiska rättigheterna framgår bland annat av att den svenske journalisten med dubbelt medborgarskap i och , , sitter inspärrad i utan dom och rannsakan för att han skrivit om situationen i i svensk press. Den bör göra sitt yttersta för att få , som endast utövat sitt yrke och sin demokratiska plikt som journalist, frigiven. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 4 Allvetande svenska myndigheter De flesta eritreanska asylsökande i har trots den totala rättslösheten och trots den fullständiga bristen på respekt för mänskliga rättigheter i av och erhållit beslut om avvisning ur till . Den vanliga orsaken till dessa beslut är att dessa båda instanser bedömer dessa eritreaners situation utifrån att de asylsökande bara kommer att bestraffas med alternativt fängelse eller böter. Är det rimligt att föreställa sig att det svenska och den svenska kan veta vilka straffsatser en despotisk regim, som handlar bortom alla principer för en rättsstat, utmäter åt från återdeporterade politiska flyktingar? (I så fall vet och mer än .) Den har gång efter annan fastslagit att man värnar om de mänskliga rättigheterna. Men de myndigheter som skall efterleva dessa utfästelser tycks gång efter annan bortse från det faktum att även asylsökande har mänskliga rättigheter. och uppträdande vittnar om att båda dessa myndigheter dels är okunniga om situationen i , dels att man inte tar de asylsökandes mänskliga rättigheter på allvar. Det är av stor vikt att den ger och i uppdrag att informera sig om den allvarliga bristen på respekt för mänskliga rättigheter i och situationens allvar för asylsökande eritreaner. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)