mot · GR02A307 · 2003-10-07 00:00:00 — Liberal handlingsplan för ökad jämställdhet Jämställdhet handlar om makt. Kvinnor har på de flesta av livets områden mindre makt och möjlighet att påverka sina liv än män har. Därför består den viktigaste jämställdhetsutmaningen i att möjliggöra för fler kvinnor att få ökad makt och ökat inflytande över sina egna liv. Mannen är och kvinnan undantaget. Vi anser därför att det behövs en liberal handlingsplan som angriper de grundläggande orsakerna till vårt ojämställda samhälle. Det handlar t.ex. om att öka kvinnors egenmakt, bryta upp de offentliga monopolen, höja kvinnodominerade arbetens status, tillsätta en plan för att höja underbetalda kvinnogruppers löner inom den offentliga sektorn, överföra lönediskrimineringsmål till allmän domstol, satsa på ökat kvinnligt företagande, sänka skatten på hushållsnära tjänster, införa en jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Liberal jämställdhetspolitik 5 5 Jämställdhet handlar om makt och synliggörande 5 5.1 Ekonomisk makt 6 6 Stress och press vår tids devis? 7 En liberal handlingsplan för ökad jämställdhet 8 8 Ökad egenmakt i arbetslivet 8 8.1 Rätt till fortbildning 10 9 Kvinnors företagande en välfärdsfråga 10 10 Lika lön för lika arbete hur länge skall vi vänta? 10.1 Jämställd skattepolitik 12 10.2 Fler kvinnor i chefspositioner 13 10.3 Skärpning av jämställdhetslagen 13 11 Jämställdheten i näringslivet 14 12 Jämställdhet i familjelivet står tiden stilla? 12.1 Inför jämställdhetsbonus 15 12.2 Reformera föräldraförsäkringen 16 12.3 Köp fri tid 16 12.4 Jämställdhet en del av alla politikområden 16 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om makt och synliggörande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om liberal handlingsplan för ökad jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad egenmakt i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konkurrensutsätta den offentliga sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en flexiblare arbetstidslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett system med individuella kompetenskonton. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lönediskrimineringen måste brytas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en plan för att höja underbetalda kvinnogruppers löner inom den offentliga sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa sambeskattningen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringstvister bör handläggas av allmänna domstolar i stället för av den partssammansatta Arbetsdomstolen (AD). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiv opinionsbildning i näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett jämställdhetsmärkningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en jämställdhetsbonus.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka anställningsskyddet för gravida och föräldralediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra att överlåta dagar åt en annan person både vad gäller föräldraförsäkring och tillfällig föräldrapenning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara möjligt för de föräldrar som vill att ta ut en del av föräldraförsäkringen samtidigt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre föräldraförsäkringsvillkor för företagare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattesubventioner för hushållsnära tjänster. 1 Yrkande 7 hänvisat till NU. 2 Yrkandena 10 och 19 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 14, 16, 17 och 18 hänvisade till SfU. Liberaler har en lång och stolt tradition på jämställdhetsområdet. Vi kämpade för allmän och lika rösträtt och vi drev igenom den första jämställdhetslagen. Under decenniers gång har jämställdheten vunnit terräng, men mycket återstår att göra för att skall kunna kallas ett jämställt land. Att få ansvar för familj och barn att gå ihop med ansvar och ambitioner i arbetslivet är en av dagens största utmaningar på jämställdhetsområdet. Konkret handlar det om att få större möjligheter att påverka sitt eget liv, bättre arbetsvillkor och rättvisa löner oavsett kön. Liberalismens främsta utgångspunkt är den enskilde individen. Feminism handlar till stor del om att se strukturer. Den liberala feminismen identifierar de strukturer som skapar männens överordning och kvinnors underordning, och vill förändra dem så att individerna kan forma sitt liv oberoende av kön. Jämställdhet handlar naturligtvis om både kvinnor och män, att människor skall kunna forma sina liv oavsett könstillhörighet. Men om vi verkligen skall kunna förändra dagens könsrollssamhälle måste vi våga se verkligheten som den är. På de flesta av livets områden har kvinnor mindre makt och möjligheter än vad män har. Både kvinnor och män är fångna i den tvångströja som könsrollerna skapar. Vi har därför oavsett kön allt att vinna på ett jämställt samhälle, makt i vardagen, i arbetslivet, över hushållsekonomin såväl som i samhället i stort. Liberala feminister vill att mer makt skall gå till kvinnan själv, inte till staten och samhällsapparaten. Den liberala jämställdhetsutmaningen består därför i att se till att kvinnor får ökad makt över sina egna liv. Det var inte genom tomt prat som som jämställdhetsminister 19921994 blev utsedd till Årets hederskvinna. kom under sina år som den högst ansvarige för jämställdhetsfrågorna att driva igenom en lång rad viktiga jämställdhetsreformer. I propositionen Delad makt Delat ansvar lades en ny grund för det fortsatta jämställdhetsarbetet. Den stora tillsattes med uppgift att kartlägga och analysera kvinnors och mäns olika villkor vad gäller makt och inflytande på livets alla områden. En av viktigaste slutsatser var att den klart tydliggjorde de ojämställda villkoren vad gäller pengar, löner, kapital, arbetstid och inflytande över arbetet. visade på det som egentligen varit känt länge att kvinnor har mindre makt än män på de allra flesta av livets områden. 5 Jämställdhet handlar om makt och synliggörande Jämställdhet handlar om makt. Förenklat uttryckt har kvinnor i regel mindre makt i arbetslivet liksom män generellt sett har mindre inflytande över familjelivet. Dagens jämställdhetsutmaning handlar därför om att få vanliga kvinnor att känna att de har möjlighet att bestämma mer över sin vardag och sitt arbetsliv. Män behöver i sin tur få större insikt om vilket arbete som krävs för att få vardagslivet att gå ihop, för att på så sätt förstå att det går att vara en delaktig pappa som man arbetar precis som det måste gå att vara mamma och göra karriär. Bristen på makt hänger i hög grad ihop med att kvinnor osynliggörs. Ett aktuellt exempel som illustrerar hur kvinnor osynliggörs i förhållande till män är inom media. Två forskare vid Göteborgsuniversitet har funnit att en fjärdedel av dem som syntes i nyhetsprogrammen Aktuellt och Rapport var kvinnor medan kvinnorna utgjorde en tredjedel av dem som var med i regionala sändningar. av experterna och av politikerna var män i de regionala nyheterna. I Aktuellt och Rapport var av de uppvisade makthavarna och experterna män. I slutbetänkande konstaterades att inte bara är ojämställt när det gäller arbetslivet utan även när det gäller familjelivet. har gått men problemen består. Svenska kvinnor har fortsatt huvudansvar för hem och familj, begränsad makt över det egna arbetslivet, lägre lön i förhållande till sina manliga kollegor, och få kvinnor sitter på chefsposter. må vara världens mest jämställda land, men är inte ett jämställt land. De orättvisa löneskillnaderna har slutat krympa. Det delade föräldraansvaret går oändligt långsamt framåt. I finns det mer än dubbelt så många kvinnor på chefspositioner jämfört med . Om vi skall lyckas med målsättningen att nå ett jämställt arbete måste vi börja . Förskola och skola spelar en central roll i arbetet att bryta upp de traditionella och stereotypa könsroller som fortfarande hindrar kvinnor och män, flickor och pojkar från att forma sitt liv efter egna mål och önskningar. Regeringen presenterade sin handlingsplan för i skrivelsen Jämt och Ständigt. Där konstaterades bland annat att har nått långt vad gäller andelen kvinnor i direktvalda politiska organ, på såväl , regional som nationell nivå. Situationen är än mer dyster vad gäller jämställdheten i näringslivet. Få kvinnor sitter på toppositioner inom näringsliv och statliga bolag. Inom högskola och universitet vittnar kvinnliga doktorander att de upplever sig diskriminerade och inte betraktade som jämställda med manliga kollegor. Så långt är vi överens med regeringen om problembilden. Vad är då orsak, och hur förändrar vi verkligheten? Makten över pengarna är en del av vägen mot ett mer jämställt samhälle. I regeringens handlingsplan över jämställdheten, som nämndes ovan, berördes inte frågan om kvinnor, ägande och kapital. Kanske därför att ekonomisk makt traditionellt sett inte har associerats med kvinnor. I slutbetänkande förs ett långt resonemang om begreppet ekonomisk makt. Där konstaterar man att begreppet ekonomisk makt i bemärkelsen makt över och kvinnor sällan kopplas samman. Detta förmodligen därför att makt att råda över sig själv inte varit förbehållet kvinnorna. Begränsas begreppet ekonomisk makt till att gälla makthavare i det privata näringslivet saknar kvinnor ekonomisk makt. Frågor om makt måste kopplas till pengar och ägande. 6 Stress och press vår tids devis? Få saker i livet kan anses vara rättvisa i den bemärkelsen att lika villkor och förutsättningar gäller för olika människor. Men tiden, indelad , timmar, dagar, månader och år, är lika många eller lika få, oavsett om man till yrket är direktör eller lokalvårdare. Jobb, ansvar för hem och familj samt eventuellt någon tid för annat, allt skall rymmas . Människor har ett grundläggande behov att känna att dessa bitar går ihop och att de är i balans. Det som har hänt är att många upplever att de inte har kontroll över dessa bitar, som vi kan kalla livspusslet. Livspusslet är allt detta sammantaget, d.v.s. arbetslivet, familjelivet och den fria tiden. Allt kan inte förändras med politiska medel men något är fundamentalt fel när alltfler människor inte upplever sig att ha kontroll över sin livssituation. För att människor skall kunna växa måste de känna att deras liv är hanterbart. Villkor på jobbet, i barnens skola och i hemmet måste upplevas som acceptabla. Sjukskrivningstalen i skenar. Enligt statistik från visar det sig att problemet med stressrelaterad ohälsa framför allt drabbar kvinnor och personal inom den offentliga sektorn. Kvinnorna utgör en majoritet av det antal som varit sjukskrivna . Enligt siffror från var av de långtidssjukskrivna kvinnor och män. Stress, press och utbrändhet föds ur en känsla av att ha för stort ansvar och för lite makt att påverka. Enligt en gemensam rapport från TCO och SCB Mjuka människor i ett hårt arbetsliv , visar det sig att det under det senaste årtiondet skett en ökning av de kvinnor, från till , som upplever det svårare att koppla bort tankar på jobbet. uppger att detta resulterat i att de har svårare att sova. Den snabba ökningen av kvinnors ohälsa är ett tydligt exempel på de strukturella skillnader som finns mellan könen i vårt samhälle. Kvinnor blir sjukskrivna i allt större utsträckning och det är den psykiska ohälsan som ökar dramatiskt. I diagnosgruppen depression dominerar kvinnor, kvinnor jämfört män. Av de kvinnor som insjuknar återinsjuknar och utvecklar kroniska depressionstillstånd. När problemen med den stressrelaterade ohälsan skall angripas är därför ett könsperspektiv nödvändigt. Vi vill i denna motion peka på de verktyg som vi anser är mest verkningsfulla för att göra vårt samhälle mer jämställt. Vi anser att Socialdemokraterna har fastnat i ett gammalt strukturtänkande och inte inser att det behövs såväl en djupare samhällsanalys för att finna källan till ojämställdheten som nytänkande och förändringar i synen på hur kvinnor skall få mer makt över sin vardag. Inte heller har regeringen några konkreta förslag på hur de osakliga löneskillnaderna mellan könen skall bekämpas. Vi kan inte lösa dagens jämställdhetsproblem med gårdagens modeller. Jämställdhetsfrågorna har stark politisk sprängkraft och visar på tydliga ideologiska skillnader. Inom högern förnekas ofta att det finns samhälleliga normer om förhållandet mellan kvinnor och män som påverkar enskilda kvinnor och deras möjligheter att få en rättvis lön eller utrymme att utöva inflytande över sin vardag. Verkligheten är komplex och de politiska verktygen är mångfacetterade men inte helt utbytbara. Opinionsbildning är väl så viktigt men kan inte politiken försumma att analysera vilka villkor som man från politiskt håll konkret kan förändra. Frågan är dock hur kvinnor skall förhålla sig till ett näringsliv som säger att staten måste införa vita hushållstjänster till överkomligt pris men inte vill se sina egna glastak och en statsmakt som säger att näringslivet måste välja flera kvinnor till chefs- och styrelseposter, trots att många kvinnor inte klarar vägen dit bland annat på grund av de faktiska möjligheterna att kombinera en sådan karriär med ansvar för barn och hem tidsmässigt inte går ihop. 7 En liberal handlingsplan för ökad jämställdhet Vi presenterar nedan ett handlingsprogram som tar sitt avstamp i två av vår tids viktigaste jämställdhetsutmaningar, nämligen att öka kvinnors makt och inflytande över sina liv samt kampen mot de orättvisa lönerna. Öka kvinnors egenmakt över arbetet genom en flexibel arbetstidslagstiftning och fortbildning. Bryt upp de offentliga monopolen där de flesta kvinnor är verksamma såsom vård, skola och omsorg, så att kvinnor får mer än en arbetsgivare att välja. Höj kvinnodominerade arbetens status genom förbättrade arbetsvillkor. Tillsätt en plan för att höja underbetalda kvinnogrupper inom den offentliga sektorn. För över lönediskrimineringsmålen från Arbetsdomstolen till vanlig domstol. Satsa på ökat kvinnligt företagande. Sänk skatten på hushållsnäratjänster så att stressade barnfamiljer får mer tid för varandra. Inför en jämställdhetbonus för att stimulera fler pappor att ta föräldraledighet. 8 Ökad egenmakt i arbetslivet Vägen till frihet och inflytande går genom arbetslivet. Flertalet undersökningar visar dock att kvinnor i den offentliga sektorn oftare anger att de saknar inflytande över sitt arbete och därför upplever det som stressigt. Detta innebär att den offentliga sektorn oftare brister på sätt som får konsekvenser på lönenivåer och jämställdhet. Lite makt och inflytande över den egna arbetssituationen är ofta utmärkande för den offentliga sektorn. Kommunerna och landstingen, såväl som staten, måste bli avsevärt anständigare som arbetsgivare. vill bryta upp den offentliga sektorns monopol och därmed möjliggöra för kvinnor att få fler än en arbetsgivare. För oss liberaler är en viktig strategi för att stävja den negativa stressen att stärka de enskilda arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Flexiblare arbetstider ett sätt att nå ökad makt och inflytande tillsammans med har under drivit frågan om sex timmars arbetsdag. Frågan är ett tydligt exempel på skiljelinjen mellan liberal och socialistisk politik. Likväl som det finns människor som anser att sex timmars arbetsdag vore önskvärt så finns det människor som vill arbeta som de gör eller i vissa fall mer. De kanske vill arbeta mindre när barnen är små, men mer . Man kanske vill ha arbetstiden fördelad på helt andra sätt. Många människors stress och brist på makt över vardagen skulle kunna förändras radikalt om de hade möjlighet att personligen styra mer över arbetstidens fördelning. Vi anser därför att den enskildes makt över arbetstiden måste stärkas. Kvinnor, som ofta har huvudansvaret för hemmafronten, skulle behöva en mer flexibel arbetssituation men har i stället den mera stelbenta arbetsorganisationen och de fasta arbetstiderna medan män oftare har ett större inflytande över arbetssituationen. Flertalet undersökningar visar att i synnerhet barnfamiljer är missnöjda med sina arbetstider och vill se än mer flexibla arbetstider. De känner sig pressade mellan krav på arbete och viljan att spendera tid med sina barn. vill ha en ny arbetstidslagstiftning som ger större möjligheter att bestämma själv över arbetstidens längd och förläggning. har arbetat hårt för en arbetstidsreform som ger större frihet för den enskilde att påverka sin arbetstid. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar skall kunna läggas i en timbank. Den som vill kan använda timbanken för att korta sin normalarbetstid under längre eller kortare perioder. skall det gå att ta ut tiden i timbanken som lön. Timbanken skulle vara särskilt värdefull för dem som inte har avtal om flexibel arbetstid . Timbanken skulle ge varje arbetstagare möjlighet att ta ut ledighet i timmar och få betydligt större makt över sin vardag. Den ekonomiska stressen skulle minska för dem med små marginaler om de vet att de hade en ekonomisk buffert i form av timbanken. motsätter sig dock en lagstadgad arbetstidsförkortning eftersom det skulle hota både tillväxt och välfärd. 8.1 Rätt till fortbildning Dagens arbetsliv ställer allt större krav på kunskap och utbildning. Det handlar om både generella såväl som specialiserade kunskaper och färdigheter, men kanske framför allt om förmågan att inhämta nya kunskaper i ett alltmer föränderligt samhälle. Det finns behov av återkommande fort- och vidareutbildning och behovet kommer att öka. Utbildningssystemet har som främsta uppgift att ge en bra grund för fortsatt, livslångt lärande och skall ses som en investering för framtiden. anser att kompetensutveckling är en viktig fråga för både individen och för samhällets utveckling. Vi är mycket kritiska till att regeringen förhalar frågan om det individuella kompetenssparandet, och vi har därför i en gemensam motion med , lagt ett förslag i denna fråga. 9 Kvinnors företagande en välfärdsfråga startas ungefär vart tredje företag av en kvinna. Siffran över kvinnligt företagande har legat tämligen . som land är beroende av att det finns människor som startar eget. Det är bra för de individer som drömt om att få bli sin egen, och det är också bra för som tillväxtnation. En viktig orsak till att nyföretagandet generellt sett är lågt i är att de regler som genomsyrar företagandet kännetecknas av krångel. Regeringen har tillsatt flera grupper och utredningar i syfte att förenkla företagarreglerna utan att något hänt. har slagits för att fler måste få chansen att starta och driva företag. Det skulle också ge fler kvinnor möjlighet att fungera som chefer och ledare, och skapa en sund konkurrens om en arbetskraft som ofta både har god utbildning och stor erfarenhet. Om det skall gå att bryta ny mark för kvinnors företagande behövs det förändringar vad gäller hur regler och lagar är konstruerade. Vid sidan av ett intensifierat förnyelsearbete i kommuner och landsting måste också exempelvis vara mer offensivt och granska situationen i välfärdssektorn. anses det som något på gränsen till skamligt att ägna sig åt privat verksamhet som kan ge vinst om företagaren sysslar med tjänster inom välfärdssektorn. Det är en uppfattning som vi liberaler har svårt att begripa. Det är tillåtet och accepterat att tjäna pengar på att människor konsumerar alkohol och tobak. skall det vara förbjudet att tjäna pengar på att göra människor friska, ge äldre människor en värdig ålderdom och lära elever räkna och skriva i skolan. Vari ligger problemet med att en kvinnlig företagare, som exempelvis vårdar gamla människor med resurser som hon har erhållit från kommunen genom solidarisk skattefinansiering, kan få en slant över för den tid och energi som hon lägger på sitt arbete? Att öppna kommuner och landsting för nya idéer och nya lösningar för kvinnors företagande är en av de viktigaste jämställdhetsåtgärderna vi kan vidta för att ge kvinnor ökad makt över sitt liv och öka jämställdheten i samhället. Stora delar av den kommunala och offentliga sektorn tycks leva efter devisen att kvinnor i första hand väljer yrke efter ett kall. Kanske bottnar detta i föreställningen att kvinnor skulle drivas av högre moraliska ideal när det gäller yrkeslivet till skillnad från män som skulle drivas av ambitionen att tjäna så mycket pengar som möjligt. Vari ligger annars förklaringen till att man löser bristen på brandmän genom att höja deras löner, men att man inte löser bristen på undersköterskor som arbetar inom t.ex. äldreomsorgen med samma metoder? tjänar en undersköterska i genomsnitt mindre än en brandman. Könsföreställningarna lever kvar, trots att så många upplever dem som förlegade. Kvinnor är som andra människor fast fler. Kvinnor är precis som män: olika. Det finns män som väljer yrke efter ett djupt och innerligt kall och det finns män som väljer yrke efter status och pengar. Precis samma sak är det med kvinnor. tycker därför att det är dags att vi avlivar myten att kvinnors yrkesideal är hämtade från tid. levde och utpekas som den som etablerade sjuksköterskeyrket, bl.a. för sina insatser under 18541856. Nightingale såg sitt arbete som ett kall. Men till skillnad från den tid som levde i, lever vi i då kvinnor vill arbeta för sin egen skull och tjäna egna pengar. Men också för att en familj i regel behöver två inkomster för att familjen ska kunna åka på semester tillsammans eller för att ett barn ska kunna få åka på en språkresa utomlands. Innan vi verkligen kan ta itu med de stora jämställdhetsutmaningarna, måste vi först säga adjö till och inse att hennes ideal inte kan styra dagens syn på kvinnors arbete. 10 Lika lön för lika arbete hur länge skall vi vänta? Att ha en egen lön är att kunna bestämma över sitt eget liv och kunna forma sin egen framtid. Lönen är också ett av de viktigaste instrumenten en arbetsgivare har för att visa sina medarbetare uppskattning och för att göra yrket lockande. Enligt en rapport från fackförbundet , presenterad , kommer det med dagens takt att ta innan de orättvisa lönerna mellan könen i offentlig sektor är utjämnade. I är av arbetskraften anställd i offentlig sektor. av de anställda i kommuner och landsting är kvinnor. Kvinnornas frigörelse och kamp för lika rättigheter började på allvar när kvinnorna började arbeta utanför hemmet och skaffade sig en egen inkomst. Trots att decennier har gått är det ett faktum att kvinnor i genomsnitt tjänar av vad män gör. Löneskillnader finns över hela den svenska arbetsmarknaden, såväl inom privat som inom offentlig sektor. Kvinnor som jobbar privat tjänar i genomsnitt av vad männen tjänar; i den offentliga sektorn är motsvarande siffra . I kronor räknat innebär det att en offentliganställd kvinna tjänar mindre än en kvinna som är anställd i den privata sektorn, och som har ett jämförbart arbete. Inom landstingssektorn, där många kvinnor arbetar, ser det riktigt illa ut. Där tjänar kvinnor enbart av vad männen tjänar. Det behövs tillsättas en plan för att höja underbetalda kvinnogrupper inom den offentliga sektorn. insatser för att höja lönerna för bland annat lärare är ett exempel på ett engagemang som hela det politiska systemet borde dela. Bruttolönegapet mellan könen har inte blivit mindre . I och har gapet t.o.m. vidgats något, medan det har blivit mindre i och på . har fått kritik från för att ha en för könssegregerad arbetsmarknad. Orsakerna till den könssegregerade arbetsmarknaden är enligt vårt förmenande flera.