mot · GR02Fi306 · 2003-10-07 00:00:00 — -67,8 -73,3 -81,6 -0,4 -0,4 -0,4 Totalsummor för stat respektive kommunsektorn -67,8 -73,3 -81,6 Totalt för offentlig sektor -13,3 -18,7 -25,9 5.4 Gör en svart sektor vit hushållsnära tjänster Ohälsotalen kostar samhällsekonomin i storleksordningen av BNP. Det finns anledning att tro att stressen i ett normalt arbetsliv är en bidragande orsak. Genom att åtgärda de stora skattekilarna på enkla hushållsnära tjänster kommer en rad positiva effekter att uppnås. Vanliga familjer kommer att få mer tid över när städning, gräsklippning barnpassning etc. inte högbeskattas. kommer det att skapas nya företag som kan tillhandahålla dessa tjänster. Detta är jobb som vanligtvis inte kräver högre utbildning varför det är ett enkelt sätt att få in personer på arbetsmarknaden som hitintills har haft problem med detta. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilarna minskas kraftigt. De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skall berättiga till skattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ett antal hushållstjänster där det är lätt att göra det själv och där någon vit marknad knappast förekommer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad, som målning, snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremot utesluts offentligt subventionerade tjänster, exempelvis offentlig barnomsorg och andra tjänster som normalt inte utförs i hemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster. När utvärderade sin variant av skatteavdrag på dessa tjänster fann de att tillväxten av mindre företag som erbjöd dessa hushållsnära tjänster ökade. När denna marknad blir vit tror vi att en mycket stor marknad öppnas upp för småföretagare. Det finns en tydlig jämställdhetsaspekt på denna fråga. Studier från bland annat SCB visar att det i större utsträckning är kvinnor som kombinerar yrkesliv med att även se till att hemmet fungerar. Genom att göra det ekonomiskt möjligt att anlita städhjälp och liknande kommer många kvinnor att förlora den konkurrensnackdelen när de annars tvingas ta hand om såväl jobb som hem, någonting som män i högre utsträckning förefaller slippa. Eftersom denna vita marknad är näst intill obefintlig är det vår bedömning att åtgärden är positiv och torde vara självfinansierad. Regeringen bör få i uppdrag att utreda hur skattekilarna på hushållsnära tjänster kan minskas i syfte att stimulera denna tjänstemarknad. 6 Skatter för företagande behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Det är i dessa dynamiska miljöer jobben skapas och det är där tillväxten tar fart. Industrialismens era och det ekonomiska system vi just lämnat fokuserade på naturtillgångar, råvaror, storskalig produktion, landmassa och centrala lösningar. Den bild många har av småföretagare är präglad av den gamla världsekonomin, men småföretagare av finns inte bara inom tillverkningsindustrin. Tjänsteföretagens antal ökar och många spännande kluster byggs underifrån med olika ingående företag. anser att förutsättningen för tillväxt är att människors skaparkraft och vilja att förverkliga drömmar tas tillvara. Därför vill vi att varje människa ska ges F-skattsedel från födseln. Det vore ett sätt att tydliggöra att det är människor som skapar tillväxt, inte strukturer och system i sig själva. Samhället, med dagis, skola och universitet skulle då få inrikta sig på att lära eleverna ett nytt tänkande, nämligen att från myndighetsdagen kunna utnyttja sin F-skattsedel. Den traditionella socialdemokratiska hägringen om att det bara är anställningen som är det överhängande målet behöver fasas ut. identifierar främst tre problemområden inom företagandet som måste prioriteras. Det måste bli enklare att: Åtgärdar vi inte detta kommer hela samhället att drabbas av problem. föreslår ett tydligt tillväxtpaket i syfte att adressera de ovan nämnda problemen. Reglerna ska förenklas, skadliga skatter sänkas eller avskaffas och det ska bli gynnsammare att starta företag. Detta bör ges regeringen till känna. Dagens regler för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, måste reformeras. Syftet med reglerna är att se till att löneinkomster inte förvandlas till kapitalinkomster i och med att diskrepansen i beskattning är betydande, gentemot . Utan 3:12-regler skulle således ägarna kunna plocka ut sin lön i form av kapitalutdelning för att därigenom minska sin beskattning. När ett 3:12-bolag säljs beskattas vinsten genom att hälften delas upp i dels en kapitaldel, dels en inkomstdel som beskattas respektive , vilket ger en genomsnittlig skattesats om . Det är orimligt att utgå från att de som driver ett fåmansbolag skulle ha en alternativ marginallöneskatt som om de hade tillhört det högsta löneskiktet. Sammantaget gör den höga beskattningen att det endast är de företag som har stora förväntade vinster som sjösätts. Dessa företag har en hög riskprofil, och det är tveksamt om det kan anses som optimalt för samhällsekonomin att nystartade fåmansbolag tvingas till en hög riskprofil för att kunna uppnå förväntad lönsamhet. Företag med en blygsammare riskprofil och lägre förväntad, om än stabilare, avkastning kommer inte att startas eftersom beskattningen slår för hårt mot dessa. Den så kallade 3:12-utredningen föreslog en hel del positiva förslag till förbättringar i nuvarande regelsystem, bland annat ett införande av den så kallade BEK-modellen (beskattat eget kapital). En sådan modell gör det möjligt att beräkna kapitalunderlaget utifrån bolagets egna kapital, dvs. allt arbetande kapital i bolaget. förordar att en större del av kapitalet får användas i beräkningarna än vad 3:12-utredningen föreslår. Svenskt Näringslivs förslag anger att kapitalunderlaget skulle omfatta av tillskjutet kapital, av beskattat kapital och av obeskattat kapital, en avvägning vi anser rimlig och därmed har finansierat fullt ut i vårt budgetförslag. Vidare anser vi att klyvningsräntan bör höjas till en nivå över statslåneräntan. Detta gör det möjligt för delägare i fåmansbolag att höja den utdelning som får beskattas som kapital. Dessa åtgärder beräknas kosta , varav regeringens satsning på avgår från denna summa. bör besluta att reformera regelverket för fåmansbolagen i enlighet med vad som ovan anförs. Den världsomfattande forskarrapporten 2002 som mäter nivåer av entreprenöriell aktivitet och deras koppling till tillväxt pekade tydligt på vikten av informellt kapital, dvs. familjemedlemmars eller s.k. företagsänglars betydelse för entreprenörskap. har en förhållandevis låg andel informellt kapital mätt mot det tillgängliga riskkapitalet. Precis som anser att människor själva ska kunna spara pengar för att starta företag ska de också kunna behålla de pengar de tjänar för att kunna investera i andra företag. Erfarna företagare har goda förutsättningar att bedöma affärsidéer och därför ska de stimuleras till att investera sina förtjänster i nya företag. Det bör alltså vara skattemässigt fördelaktigt att vara en tillväxtens mecenat i . Människors vilja att investera egen tid och egna pengar i företag måste premieras. Det risktagande många gör måste också kunna leda till god avkastning. För att förbättra möjligheten för fler att starta eget och spara pengar för att kunna göra detta, vill lätta beskattningen av riskkapital för små företag. Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefritt sparande på , totalt högst som grundplåt till det egna företaget. För förslaget beräknar ett skattebortfall på 300 miljoner 2004 och 600 miljoner därefter. bör besluta att införa ett starta-eget-sparande i enlighet med detta. För dem som finansierar starten av företag med egna sparade eller lånade pengar, utan att utnyttja möjligheten till starta-eget-sparande, bör motsvarande möjlighet finnas att göra ett personligt riskkapitalavdrag på högst . Vi beräknar ett skattebortfall för denna åtgärd på för och och . Långsiktigt är denna åtgärd statsfinansiellt neutral, då den motsvarar ett tidigarelagt avdrag för insatt kapital vid realisation. bör besluta att införa ett personligt riskkapitalavdrag . 6.4 Skattelättnad för övergångsarbetsmarknader Det är viktigt att sätta in extra insatser för de personer som riskerar att bli långtidsarbetslösa. Den som går utan arbete riskerar att tappa kontakten med arbetsmarknaden och blir därför mindre anställningsbar som självförtroende och självkänsla sjunker till botten. Det är viktigt att dessa får extra hjälp att återigen komma ut på arbetsmarknaden. Därför bör anställningsstöd, så kallade övergångsarbetsmarknader, utformas. Långtidsarbetslösa kan då få kontakt med arbetsmarknaden vilket ökar chanserna för att kunna få ett nytt jobb. Förslaget innebär att arbetsgivarna bildar regionala partnerskap där den arbetslöse kan få gå runt och prova på olika arbeten på olika arbetsplatser. Arbetsgivaren kan i sin tur få en nedsättning av arbetsgivaravgiften för en anställd för att man tar emot en arbetslös. Man får då en personlig kontakt med den arbetslöse och kan se vilka kompetenser denne har, vilket ökar chanserna för att bli anställd. anslår för detta. 6.5 Sänkt och reformerad förmögenhetsskatt vill avskaffa förmögenhetsskatten. Vi börjar med att avskaffa sambeskattningen, vilken är en otidsenlig skatteavart. avskaffades sambeskattningen av inkomster, främst av jämställdhetsskäl. Sambeskattningen av förmögenhetsskatten borde ha avskaffats för länge sedan. Dessutom sänker vi den generella uttagsprocenten med en halv procentenhet i syfte att stimulera kapitalbildningen och för att gynna svenskt företagande på lång sikt. Förmögenhetsskatten tillhör ett av de udda inslag inom svensk skatterätt, som inte bara i ett internationellt perspektiv känns främmande: även sett i sitt inhemska sammanhang är förmögenhetsskatten en skattepolitikens gossen med icke-neutral utformning, undantag för dominerande ägare i storföretag och diskriminering mot svenskt ägande. beslutade att lagen om förmögenhetsskatt skulle upphävas slutgiltigt . Under valutakrisen bestämdes dock i en uppgörelse med socialdemokraterna om att fördröja avskaffandet till 1995, och därefter har socialdemokratiska regeringar bevarat förmögenhetsskatten. När det inte finns en likformighet i beskattningen uppkommer välfärdsförluster eftersom individers beteenden förändras. Det finns gott om exempel på icke-neutralitet i denna skatt, vilket åskådliggörs i tabellen nedan. Förteckning över vissa tillgångar som är, respektive inte är, föremål för förmögenhetsbeskattning Aktieinnehav av röstvärdet i ett företag på A-listan (under vissa förutsättningar) Aktieinnehav om innehavet överstiger av röstvärdet. (På företag på A-listan under vissa förutsättningar) Aktier noterade på A-listan Aktier noterade på O-listan är ett av de få länder i västvärlden som fortfarande har en förmögenhetsbeskattning. Dessutom är beskattningen ett av de högsta bland de länder som tillämpar systemet. Utländska kapitalägare betalar inte förmögenhetsskatt, vilket gör att det svenska ägandet diskrimineras. Detta innebär att en stor del av kapitalavkastningen inte kommer svenska ägare till del. Det är inget fel med utländskt ägande, men när skattelagstiftningen orsakar diskriminering uppstår samhällsekonomiska förluster. Som ett första steg i att avskaffa förmögenhetsskatten föreslår vi att sambeskattningen avskaffas och att skattesatsen sänks från 1,5 till . Som en del i att sänka boendeskatterna föreslår vi dessutom att endast halva taxeringsvärdet av småhus ska förmögenhetsbeskattas. bör besluta att sänka förmögenhetsskatten i enlighet med vad som ovan anförts. jordbrukare befinner sig på en i allra högsta grad konkurrensutsatt marknad. Den svenska skattemodellen är mycket ogynnsam för jordbruksföretagen i jämförelse med andra EU-länders. Slående exempel på detta är bland annat dieselbeskattningen. I de diskussioner som lantbruksföretagens ledande intresseorganisation för med regeringen har löften getts om en översyn och förbättring av konkurrenssituationen utan att någonting händer. I våra grannländer åtnjuter dessa företag helt andra förutsättningar då respektive regeringar är införstådda med jordbruksnäringens betydelse för den ekonomiska tillväxten, men även en förståelse för de problem som förknippas med denna sektor. I dessa länder utnyttjas medel ur EU:s budget för jordbrukspolitik fullt ut och jordmånen för de egna jordbruksföretagen analyseras och berikas. Exempel på jämförelser av förutsättningar och effekter mellan våra närmaste länder finns väl belysta i litteraturen. Den svenska situationen är helt olik den danska och finska. En framtida utveckling av en jord- och skogbruksnäring med hög internationell status och trovärdighet kan inte ske med hjälp av piska och tagelskjorta. Därför sänker dieselskatten till per liter och tar bort skatten på handelsgödsel. Sammantaget sänks skatter och pålagor för jordbruksnäringen med . 6.7 Arvs- och gåvoskatt I budgetpropositionen föreslås att arvsskatten mellan äkta makar/sambor avskaffas, vilket är positivt. Alltför många fall har inträffat där ena parten i ett äktenskap har tvingats från sitt hem på grund av att arvsskatten har blivit för belastande. Det finns dock invändningar mot regeringens förslag. För det första är det cyniskt att föreslå att det ska gälla för dödsfall efter . Lagändringen borde gälla antingen retroaktivt eller från och med den dag då budgeten presenterades. föreslår att lagändringen ska gälla retroaktivt . För det andra är inte ändringen tillräcklig. Enligt siffror från () ställs i och med fyrtiotalisternas pensionsavgångar uppemot 180 000 företagare inför problemet med ägarskifte. FR beräknar att 45 000 företag kommer att läggas ner, och ytterligare 45 000 ägarskiften kommer att misslyckas. Detta kommer få stora följder för företagande, sysselsättning och för samhällsekonomin. För att komma tillrätta med ovanstående problem föreslår vi att arvs- och gåvoskatten för skatteklass 15 avskaffas. bör besluta att avskaffa arvs- och gåvoskatten retroaktivt för efterlevande make och sambo . bör besluta avskaffa arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1 . 6.8 En ny sjuklönemodell med sänkta arbetsgivaravgifter Trots att inget av regeringsunderlagets partier tycker att företagens tredje sjuklönevecka är en bra idé avskaffas den inte. Att ytterligare belasta framförallt småföretagare med större kostnader och risktagande är synnerligen olämpligt. Vi måste ge signaler om att företagande och risktagande ska löna sig. Att övervältra fler kostnader på småföretagare är kontraproduktivt, minst sagt. förordar istället en modell med storleksrelaterat arbetsgivaransvar. För en arbetsgivare med en anställd skulle sjuklöneansvaret enbart sträcka sig , med två anställda, osv. upp till ett tak vid för arbetsgivare med trettio eller fler anställda. Detta skulle kompenseras av en likformig nedsättning av arbetsgivaravgiften avpassad för ett trettio dagars arbetsgivarinträde. Genom denna konstruktion blir riskexponeringen avpassad efter företagets bärkraft. Med denna modell avpassas riskexponeringen till förmågan att bära den som de generellt sett duktiga småföretagarna överkompenseras och de största drivkrafterna läggs på de kategorier arbetsgivare som står för en större del av sjukfrånvaron. De pengar som reformen sparar in lägger vi på att sänka arbetsgivaravgifterna generellt, en sänkning . Tillsammans med regeringens sänkning i och med dess skatteväxling blir detta totalt en sänkning . Förslaget finns med i vår budgetmotion 2003/04:Fi242. Detta bör besluta. 6.9 Minskad avsättning till periodiseringsfonder Som tidigare nämnts är det en uttalad princip från sida att reformera skattesystemet så att de skadliga effekterna blir så små som möjligt. De reformer som nämnts tidigare i detta kapitel har varit ägnade att åtgärda detta. Förmögenhetsskatter, 3:12-regler, arvs- och gåvobeskattning och även generellt höga marginalskatter är alla exempel på skatter som är synnerligen skadliga för samhällsekonomin. Detta är skatter som vill sänka eller ta bort. För att finansiera detta föreslår vi minskade avsättningsmöjligheter till periodiseringsfonder. Periodiseringsfonder är en bokslutsdisposition som nästan alla näringsidkare kan använda sig av. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . Varje års avsättning bildar en egen fond och de får vara maximalt sex till antalet, vilket innebär att en avsättning ska återföras senast efter det sjätte taxeringsåret därefter. föreslår att den maximala andelen av överskjutande vinst från näringsverksamhet ska sänkas . 6.10 Sammanlagda skatteförändringar för företagande och tillväxt Summa skattesänkningar för företagande, periodiserat Slopad arvs- och gåvoskatt skatteklass 16 -2,04 -1,89 -1,89 avgår regeringens begr.regler och arvs/gåvoskattminskning -0,75 -1,25 -1,5 Sänkta arbetsgivaravgifter som följd av sjuklöneförslag -2,5 -2,5 -2,5 Starta-eget-sparande, statlig och del -0,3 -0,6 -0,6 -0,2 -0,4 -0,4 -0,55 -0,6 -0,7 avgår regeringens förändringar av 3:12 -3,03 -3,17 -3,3 Minskade avsättningsmöjligheter till periodiseringsfonder Sänkt dieselskatt jord- och skogsbruk till /liter -0,86 -0,88 -0,9 Slopad skatt på handelsgödsel -0,32 -0,32 -0,32 -2,12 -3,05 -3,42 Tabellen ovan visar tillväxtpaket. Vi föreslår konkreta och tydliga åtgärder, allt i enlighet med de principer som nämndes i inledningen. Vi minskar eller tar bort skadliga skatter. Vi reformerar och sänker reglerna respektive beskattningen för fåmansbolag. Förmögenhetsskatten sänks betydligt. Nyföretagande stimuleras, generationsskiften för småföretag underlättas och därmed bygger vi grunden för ett rikt och stimulerande näringsliv. 7 Skatter för byggande och boende förekom det kraftiga svängningar inom svensk bostadsproduktion. Från en då historisk bottennivå på ca 30 000 lägenheter ökades produktionen till över 60 1991, vilket var den högsta nivån sedan miljonprogrammets dagar kring 1970. Därefter sjönk bostadsproduktionen återigen, och 1998 färdigställdes enbart ca 11 000 lägenheter, vilket var den lägsta nivån . Det var först som vi kunde se en viss trend mot ökat byggande. Anledningen till det kraftiga byggandet är bland annat den goda inkomstutvecklingen i kombination med en i praktiken negativ realränta i kombination med generösa statliga stöd och kommunala garantier. I samband med 90-talskrisen steg realräntan kraftigt, en kraftig lågkonjunktur med höga arbetslöshetssiffror och sämre inkomstutveckling drabbade . ledde skatteomläggningen till kraftiga kostnadsökningar, i form av exempelvis höjda momssatser och mindre fördelaktiga låneregler. Subventionerna minskade och bostadsproduktionen skulle i större utsträckning stå på egna ben. Inte oväntat sjönk nyproduktionen av bostäder kraftigt. En viktig anledning till att det byggs för lite i är att bostadssektorn är hårt beskattad. Efter att ha subventionerat boendet förvandlades det till en kassako för staten. Genom skattereform finansierades sänkta inkomstskatter till stor del genom höjda indirekta skatter och avgifter som rörde boendekostnaderna. Hyrorna höjdes realt i hela beståndet och kostnaderna steg ännu mer för nybyggda bostäder. Eftersom subventionerna dessutom trappades ned, har boendekostnaderna ökat dramatiskt. går i genomsnitt en tredjedel av hushållens disponibla inkomster till boendet. Inget annat OECD-land har så höga boendekostnader. Dagens system för beräkning av taxeringsvärden baseras på ett genomsnittligt värde av de referensförvärv som finns inom ett eller flera värdeområden. I den beräkningen rensas som är låga i förhållande till det gamla taxeringsvärdet regelmässigt bort. som är väldigt höga i förhållande till det gamla taxeringsvärdet tas dock med utan urskiljning. Detta förfaringssätt medför att omräkningstalen och därmed de nya taxeringsvärdena blir för höga. För att få mer rättvisa taxeringsvärden bör marknadsvärdena istället beräknas med hjälp av ett medianvärde, där i den undre och övre kvartilen regelmässigt räknas bort. Då skulle inte orimligt höga påverka omräkningen av taxeringsvärdet för övriga fastigheter i värdeområdet. I vårt förslag räknar vi med ett taxeringsförfarande som ger i genomsnitt lägre taxeringsvärden som en följd av medianvärdesberäkningen. Syftet med att bestämma taxeringsvärdena utgående från ett medianvärde är att inte låta extremt höga eller låga slå igenom på övriga fastigheters taxeringsvärden. För att inte heller tillfälliga och kraftiga prisförändringar på bostadsmarknaden som helhet ska slå igenom på taxeringsvärdena, bör basen för de taxeringar som görs vara ett medianvärde av de förvärv som skett . Om en stor andel av referensförvärven är fritidsfastigheter bör taxeringen för dessa ske separat, så att högt upptrissade priser på fritidshus inte slår igenom på de fastboendes taxeringsvärden. Med det nuvarande taxeringssystemet missgynnas den bofasta befolkningen. Taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende bör därför skiljas åt. Dessutom föreslår vi ett tak på tomtvärdet på för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Den nu sittande har bland annat som direktiv att undersöka reglerna kring fastighetstaxering. Däremot saknas direktiv för att reformera reglerna för själva taxeringvärderingen, varför vill att kommittén ska få tilläggsdirektiv om detta, vilket bör besluta om. Fastighetsskattens utformning leder till oacceptabla konsekvenser när människor tvingas flytta från sina hem. För att åtgärda detta och göra fastighetsskatten rättvisare föreslår vi en rad åtgärder. Exempelvis ska ett tak på tomtvärdet på införas för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Vidare ska enbart halva taxeringsvärdet tas upp i förmögenhetsredovisningen. Sambeskattningen på förmögenheter ska avskaffas. Sambeskattningen av inkomster avskaffades av rättvise- och jämställdhetsskäl. Av samma skäl vill vi gå vidare och avskaffa denna otidsenliga skatteavart. Uttagsprocenten för fastighetsskatt på småhus ska sänkas till och ska det sänkas till . Dessa reformer motverkar orättvisorna i dagens system, och människor kommer inte längre att tvingas från sina hem p g a höga förmögenhets- och fastighetsskatter. Detta finansieras delvis genom att vi höjer reavinstbeskattningen på fastigheter från nuvarande till . Reavinsten vid försäljning av en bostad går under vissa förutsättningar att skjutas upp om en ny bostad införskaffas. Vi föreslår att av reavinsten ska få skjutas upp, och beskattas vid försäljning. Dessutom höjs stämpelskatten från nuvarande till . Principen är att skatten på själva ägandet ska minskas för att istället tas ut vid själva försäljningen av fastigheten. En skatt som i stor utsträckning bidrar till att öka kostnaderna för nybyggnation och underhåll är byggmomsen. I EG-rätten finns detta reglerat i det sjätte mervärdesdirektivet där byggtjänster ej är undantagna från beskattning. Enligt artikel 12 i samma direktiv ska byggtjänster beskattas med den grundskattesats som gäller i det enskilda medlemslandet, vilket för innebär . Undantag kan dock göras enligt punkt 9 som säger att lägre mervärdesskatt kan tillämpas vid tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder såsom ett led i socialpolitiken. Vi finner det angeläget att regeringen verkar för att i EG-rätten möjliggöra lägre moms på byggande och fastighetsförvaltning, antingen via undantaget nämnt ovan eller genom de föreslagna förändringar i EG-rättens sjätte mervärdesdirektiv som har initierats och som är föremål för diskussion.