ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju312 · 2003-10-07 00:00:00 — Barns ställning vid våld mot närstående tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning med inriktning på barns ställning då de bevittnar våld mot närstående. I artikel 19 betonas barnets rätt att skyddas mot fysiskt eller psykiskt våld och vanskötsel. Att ett barn tvingas bevittna, se eller höra, våld i sin närmiljö eller leva i en miljö där våld och hot om våld förekommer ofta kan göra att ett barn far psykiskt illa. Att ett barn tvingas bevittna våld mot närstående omfattas inte av straffbestämmelsen avseende misshandel. Det finns anledning att se på hur andra länder försöker skydda barn från denna typ av våld. I anses en person misshandla ett barn psykiskt om den personen låter barnet se eller höra fysisk, sexuell eller psykisk misshandel av en person som barnet har en nära relation till, eller utsätter barnet för en reell risk att se eller höra misshandel. I tvister om vårdnad, boende och umgänge ska domstolen enligt beakta om det finns risk för att barnet far illa. Om det vid bedömningen visar sig att det finns en sådan risk måste bland annat tidigare övergrepp av psykisk natur beaktas. En utökad kriminalisering avseende barn som bevittnat våld skulle kunna bidra till bättre underlag vid riskbedömningen i dessa mål och därigenom leda till att barnet skyddas från övergrepp. En målsägande kan få en skadeståndstalan i anledning av brott prövad i brottmålsrättegången samt få hjälp, att föra sin talan av åklagare eller målsägandebiträde. Ett barn som bevittnat våld anses dag inte ha blivit utsatt för någon brottslig handling och anses därför inte kunna vara målsägande och föra skadeståndstalan i brottmålsprocessen. För att barnet ska kunna få kränkningsersättning, en typ av skadestånd, krävs att barnet anses ha blivit utsatt för brott, d.v.s. en utökad kriminalisering avseende barn som bevittnat våld. Även för att kunna ha rätt till ersättning från staten, i form av brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen, krävs att personen anses ha skadats till följd av brott. Effekterna av en utökad kriminalisering i fråga om barn som har bevittnat våld, barnets processuella ställning i brottsmålsprocessen och deras möjligheter att få ersättning bör utredas.
mot · GR02Ju314 · 2003-10-07 00:00:00 — Försäljning av sexuella tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av möjligheterna att kriminalisera både säljare och köpare av sex. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka samhällets stödinsatser för integrationen av prostituerade.1 1Yrkande 3 hänvisat till SoU. blev ett föregångsland när vi beslutade att kriminalisera köp av sexuella tjänster. Lagen debatterades flitigt både före införandet och under införandet. går debattens vågor ibland höga. Ingen av alla de utvärderingar som gjorts pekar på ett entydigt svar om vad lagen har inneburit för den svenska sexmarknaden. Det är dock troligt att lagen verkar avskräckande på en del kunder, på hallickar och på dem som smugglar människor för sexuell handel. Det är helt enkelt jobbigt att inte få arbeta ostört i . Det fanns ett antal grunder för varför enbart köparen av sexuella tjänster kriminaliserades i den s.k. sexköpslagen. Den populäraste av förklaringarna har nog varit att man inte ytterligare vill göra kvinnan till offer genom att på detta sätt även göra henne (i den absoluta majoriteten av fall är säljaren kvinna) till kriminell. Att logiskt och pedagogiskt förklara varför det bara är sexköparen som anses öka handeln och marknaden för sex, är dock svårt. Sexköpslagen ter sig något haltande i allmänhetens ögon, enligt vittnesmål från bl.a. polismyndigheten. En utredning om möjligheten att kriminalisera även försäljning av sexuella tjänster bör genomföras. Att prostitution inte är ett jobb man väljer utan ett visst mått av tvång, är uppenbart för de flesta. De flesta prostituerade har en bakgrund som inte har gett dem en reell möjlighet att utvecklas och kunna skapa sig möjligheter för ett mer normalt liv. För att komma tillbaka efter prostitution krävs en stor insats från samhället oavsett om man anses kriminell eller inte. Precis samma regler och insatser som gäller för integrationen av andra kriminella till ett icke kriminellt liv ska gälla för denna grupp.
mot · GR02Ju318 · 2003-10-07 00:00:00 — Preskriptionstiden vid sexualbrott mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att preskriptionstiderna för alla sexualbrott mot barn skall fördubblas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla preskriptionstider för brott begångna mot barn inte börjar löpa förrän barnet fyllt . Barn är helt och hållet beroende av oss vuxna. I FN:s konvention om barnets rättigheter slår man fast att barnet på grund av sin fysiska och psykiska omognad behöver särskilt skydd och särskild omvårdnad innefattande lämpligt rättsligt skydd, såväl före som efter födseln. När en vuxen förgår sig mot barn är det förutom övergreppet också ett svek mot barnets rätt till trygghet. Eftersom barnet är i beroendeställning till de vuxna i sin omgivning är det också en överlevnadsstrategi att förtränga det som hänt. Innan en person som utsatts för övergrepp under barndomen förmår ta itu med kränkningen han/hon utsatts för kan det ta årtionden. Men är preskriptionstiden alltför kort när många av dessa sexualbrott mot barn uppdagas så är det redan för sent enligt svensk lag. Men för att få upprättelse och kunna gå vidare är det viktigt att få ett avslut genom att den som förgripit sig ställs till svars. Det är också helt orimligt att preskriptionstiderna för en del av dessa övergrepp börjar löpa direkt. Självklart ska inte preskriptionstiden börja löpa förrän barnet fyllt 15. Sluta skydda de vuxna som begår de mest brutala övergreppen de mot barnen och stärk barnens position i svenskt rättssamhälle. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ju319 · 2003-10-07 00:00:00 — Etablering av en polishögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av en polishögskola i . Vi håller nu på att utöka utbildningsplatserna för polisen, och många fler färdigutbildade poliser kommer ut i arbete efterhand. Trots detta råder det fortfarande stor brist på poliser. Inte minst gäller det i mindre kommuner och på landsbygden. Det polisiära arbetet innebär också administrativt arbete som tar mycket tid i anspråk. Ett arbete som förr gjordes av civilanställd personal. I och med stora uppsägningar av civilanställd personal behövs ännu fler poliser för att kompensera de civilanställdas arbete. Vi kan framöver se en ljusning med den nu ökade polisutbildningen. Trots detta kommer antalet poliser inte att räcka fullt ut eftersom många poliser uppnår pensionsålder. Om det bedöms att det finns ytterligare behov av en polishögskola anser vi att denna bör placeras i . En polisutbildning förlagd till ligger geografiskt sett väl till för att täcka rekryteringsbehov av poliser i västra med som storstad och som andra stad samt många mindre kommuner med omfattande landsbygd. Enbart i bor det 1,5 miljoner invånare. har stor erfarenhet av samverkan med arbetsgivare i utbildningsplanering och genomförande samt integrering av teoretisk och praktisk utbildning. Högskolan är stark inom ett stort antal kompetensområden som är av intresse för en polisutbildning, t.ex. sociologi och psykologi. Särskilt intressant är biblioteks- och informationsvetenskap eftersom framtida polisiär verksamhet i allt större utsträckning kommer att handla om informationssökning och informationshantering. Samverkan med juridiska institutionen vid vid säkerställer den juridiska utbildningen. förmåga att kunna rekrytera studenter med bakgrund från studieovana miljöer och från invandrargrupper samt Högskolans engagemang i mångfaldsfrågor och stöd till skolor i invandrartäta områden är en faktor av betydelse för placeringen av en polisutbildning vid . Vid den bedömning av de lärosäten som anmält intresse för polisutbildning som gjordes ansåg bedömargruppen att hade mycket goda förutsättningar, likvärdiga med där den senast inrättade polisutbildningen lokaliserades. Samverkan och enighet är viktigt vid etablering av en polisutbildning. Etablering av en polisskola i har vunnit stort stöd hos i , , , kommun, samt . Som synes finns det en mycket stor uppslutning bakom ett förslag att etablera en fjärde polishögskola i .
mot · GR02Ju320 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bibehållande av nuvarande tingsrättsorganisation i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som andrahandsalternativ inrätta två tingsrätter med och som kansliorter. Domstolsväsendet har varit föremål för en omfattande reformering. lämnade ett utredningsuppdrag om tingsrättsorganisationen i . Justitieministern gav svar på en fråga av undertecknad i och uttryckte där att: förutsättningarna för allmänheten att få mål och ärenden prövade skall, med utgångspunkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Domstolarna skall ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. har tingsrätterna i och kostnadseffektiva och väl fungerande verksamheter, som uppfyller justitieministerns krav på den funktionella geografiska spridningen. Det finns ingen anledning att förändra verksamheten på dessa orter utan tingsrätterna bör få fortsätta sitt arbete med det utvecklande och fungerande samarbete som redan existerar. Regeringen har dock i budgetpropositionen 2003/04:01 under utgiftsområde 4 vad avser övervägt en annan lösning för tingsrätterna i . Där anser regeringen att en lösning med en länsdomstol i i kombination med ett eller flera tingsställen kan vara ett tänkbart alternativ. Detta alternativ torde vara en klar försämring av tingsrätternas verksamheten i . En bättre och mer ändamålsenlig organisation, bl.a. med anledning av de stora avstånden i länet, skulle kunna vara att som alternativ till dagens organisation ha två tingsrätter i länet, en i och en i . I skulle vara den självklara orten för en tingsrätt. I , skulle med hänsyn till transporter och central belägenhet för allmänhet och näringsliv, kunna vara lämplig ort för en tingsrätt. finns ett tingsställe i . Det skall dock poängteras att detta alternativ är ett andrahandsalternativ, som dock torde uppfylla tingsrättsorganisationen i på ett bättre sätt än det av regeringen föreslagna med en länsdomstol och ett eller flera tingsställen.
mot · GR02Ju321 · 2003-10-07 00:00:00 — Fördelning av resurser till polisen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av riktlinjer för fördelning av resurser till polisen. har polisen tilldelats ökade resurser för att kunna bedriva sin verksamhet på ett för medborgarna acceptabelt sätt. har nästan 2 miljarder tillförts verksamheten. Trots detta upplevs den polisiära servicen i många delar av landet som otillräcklig. Vid en närmare granskning av hur de tillförda resurserna fördelas kan man se att anslagen till de olika polismyndigheterna varierar kraftigt. Den modell som använder kan i alla delar inte vara relevant då så stora skillnader i anslagstilldelning kan uppstå. Regeringen har överlämnat till att fördela tillgängliga resurser. Vi anser att regeringen i regleringsbrev bör kunna ge viss vägledning i fråga om hur de tillförda resurserna ska fördelas. Om den nu tillämpade modellen fortsättningsvis ska användas kommer flera myndigheter att tvingas till drastiska åtgärder, och ytterst blir det då fråga om att avveckla personal. I första hand drabbas de civilanställda och i nästa steg kommer poliser att drabbas. Det gäller då i ett första steg att avstå från att anställa nyutbildade poliser och att inte verkställa anställningar för poliser som går i pension eller slutar av andra anledningar. Det är en ohållbar utveckling. Inom ramen för de anslag som föreslås kan en bättre och rimligare fördelning ske till gagn för att upprätthålla en bra polisiär service i hela landet och att därmed tillförsäkra polisen fortsatt högt förtroende.
mot · GR02Ju322 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om registrering av DNA. Att alla människor ska kunna känna sig trygga är en viktig grund för vårt välfärdssamhälle. Förebyggande av och kampen mot brottslighet är därför ett viktigt mål för politiken. är brottsligheten alltmer våldsam och hänsynslös, och den har blivit alltmer internationell. Vi kan se att det ökade våldet även leder till alltfler mord. DNA-tekniken gör att det går att binda en gärningsman säkert till ett visst brott. I registreras DNA för personer som dömts till fängelsestraff. För många våldsverkare börjar den brottsliga banan med mindre brott, men alltmer blir allt grövre . Om DNA-prover skulle finnas registrerade och därmed bidra till att en brottsling döms redan för ett mindre brott, skulle det kanske stoppa den fortsatta brottsligheten. Risken att bli fälld skulle förhindra personen från att begå fler brott. För att fler brott blir uppklarade måste gränsen för registrering av DNA sänkas i jämförelse med dagens regler. Många anser att det är integritetskränkande att DNA finns registrerat. Mot denna invändning står offrens, anhörigas och samhällets krav på att brottet kan lösas och att gärningsmännen kan ställas inför rätta. är det viktigt att komma ihåg att DNA-tekniken också friar den oskyldige från misstanke. Om fler vardagsbrott kunde lösas med hjälp av DNA-tekniken, skulle det stärka människors tro på vårt rättssystem och öka tryggheten i samhället. , som hade i uppdrag att göra en översyn av polisregisterlagstiftningen, föreslog inga ändringar i nuvarande regelverk om DNA- register. ansåg i sitt yttrande att gränsen för registrering i skulle sänkas till brott som har fängelse i straffskalan. Det är angeläget att regeringen nu ser över lagstiftningen så att DNA kan registreras vid återfallsförbrytelser och vid kortare fängelsestraff än vad som gäller .
mot · GR02Ju324 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bibehålla ett fungerande rättsväsende i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvariga myndigheter , och Riksåklagaren tar sitt regionalpolitiska ansvar fullt ut vad gäller . , vars domkrets omfattar stora delar av södra , är till ytan största domsaga med en yta om . Domsagan är och . Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna med en sammanlagd folkmängd om ca 40 000 människor. Tingsrätten, som har sin kansliort i , har tre fasta tingsställen: , från , , från , och , från . Vid tingsställena hålls regelbundet huvudförhandlingar i brottmål och tvistemål samt förberedelser. I genomsnitt hålls förhandlingar en till och tingsställe. Tingsrätten har sina kanslilokaler i ett helrenoverat tingshus byggt , och den tekniska utrustningen svarar mot de krav som kan ställas. ligger visserligen i ett glesbygdsområde, varifrån fortsatt utflyttning ägt rum . Men detta har inte lett till någon påtaglig minskning av antalet mål. Situationen för har blivit besvärlig, bl a eftersom resurstilldelningen endast tillåter två domare vilket i längden inte fungerar tillfredsställande. Om arbetssituationen blir alltför betungande innebär det stor risk för att det blir svårt att rekrytera kvalificerad personal. Detta kan i längden leda till att en nedläggning blir oundviklig, vilket vore mycket olyckligt för de människor som bor i södra inland. En nedläggning skulle innebära att befolkningen i fjällbygderna får till närmaste ting. Detta kan inte anses rimligt. Även människor i glesbygden måste känna att de bor i ett rättssamhälle där de har tillgång till viktiga funktioner. Det har också funnits diskussioner om att lägga ned tingsrätten i , vilket också skulle vara synnerligen negativt. är en stor stad med ca 70 000 invånare och har behov av en egen tingsrätt, framför allt därför att avståndet till närmaste tingsrätt vid en nedläggning i skulle bli orimligt stort. lades åklagarmyndigheten i ned, och är åklagarmyndigheten i utan personal. Det innebär att den enda fungerande åklagarmyndigheten finns i . Detta är klart otillfredsställande, och det innebär de facto att minst en åklagare befinner sig på resa. Åtgärder måste sättas in för att säkerställa funktionen vid åklagarmyndigheten i . Vidare har polisen alldeles för litet resurser, framför allt i inland. Människor upplever otrygghet, och den personal som arbetar i exempelvis södra har svårigheter att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Det finns risk för att människorna i södra , när de finner att tryggheten successivt minskas, väljer att flytta till andra delar av landet där rättsväsendet fungerar bättre vilket vi med alla medel försöker förhindra genom regionalpolitiska insatser. Det är synnerligen angeläget att regeringen uppdrar åt , och att ta sitt regionalpolitiska ansvar och avsätta resurser för en förstärkning av rättsväsendet i inland, vilket torde kunna ske inom befintlig ram om minskningar sker på exempelvis myndigheternas centrala administration.
mot · GR02Ju325 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundarvodet för nämndemän skall höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större rättvisa vad gäller reseersättning till nämndemän. För att kunna behålla legitimiteten i vårt rättssystem är en väl fungerande medverkan av lekmannanämndemän nödvändig. Det är ett utmärkt sätt att skapa förankring för rättssystemet och en viktig del av den svenska modellen med deltagardemokrati. Det har blivit allt svårare att klara nyrekrytering av nämndemän, detta till stor del beroende på den låga ersättning en nämndeman erhåller för sitt uppdrag. har man sett nämndemannauppdraget som ett hedersuppdrag som skulle skötas på ideell basis. Men handlar det mera om att skapa likvärdighet med andra politiska uppdrag. Grundarvodet är fortfarande endast per sammanträdesdag. Utöver detta utgår ett tilläggsbelopp utan tak som baseras på förlorad arbetsförtjänst samt reseersättning. Om nämndemannakåren ska kunna vara representativ för hela befolkningen är det nödvändigt av höja grundarvodet. finns det ett stort antal personer med liten eller ingen egen inkomst, till exempel egenföretagare, arbetslösa eller studerande, och dessa erhåller endast grundarvode. Det är viktigt att dessa inte stängs ute från nämndemannauppdraget på grund av en låg ersättning. Med tanke på de höga ersättningar som advokaterna erhåller är det förvånansvärt att ersättningarna till nämndemännen kan ligga kvar på denna låga nivå. Reseersättning utgår till tjänstgörande nämndeman ned per mil för resor från och till hemmet. Det utgår dessutom lönetillägg med per mil, men det gäller endast värderingstekniska ledamöter i länsrätt och sakkunniga ledamöter i miljödomstol. Kostnader per körd mil är lika stor, oavsett vilket uppdrag eller funktion man har vid en rättegång. Därför anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag som innehåller större rättvisa vad gäller reseersättning.
mot · GR02Ju326 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbättrat rättsskydd för dementa eller psykiskt handikappade begär att regeringen lägger fram lagförslag till förbättring av rättsskydd för dementa eller psykiskt handikappade personer som inte kan föra sin egen talan när dessa utsatts för någon form av rättsövergrepp. I vårt land har vi många personer som är i behov av ett boende i gruppbostad, sjukhem, ålderdomshem eller annat gemensamt boende. Dessa personer måste i sitt boende känna trygghet och ha rätt att kräva att de behandlas på ett värdigt sätt. Alla människors lika värde och rättigheter måste vara grunden i allt arbete omkring personer som av någon anledning inte kan föra sin egen talan. Anhöriga måste också kunna lita på att deras anhöriga får ett värdigt bemötande och den vård och omsorg de behöver. vet vi om att personer som återfinns i ovan beskrivna boendeformer inte alltid bemöts på det sätt man kan förvänta sig. Tyvärr kommer det med jämna mellanrum till vår kännedom att personer utsatts för både psykisk och fysisk misshandel av personal. När detta bevisligen har skett och detta anmäls till åklagare, kan man förvänta sig att denna misshandel skall leda till att den som utfört misshandeln kan straffas för detta. Men denna anmälan läggs ofta ned på grund av att det inte finns något lagrum som kan användas. Det finns alltså i praktiken inget rättsskydd för personer som inte kan föra sin egen talan. Det är mycket angeläget att regeringen skyndsamt lägger fram lagförslag som ger ett rättsskydd för personer som inte kan föra sin egen talan om dessa utsatts för någon form av rättsövergrepp.
mot · GR02Ju328 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt brottsbekämpande resurscentrum inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett brottsbekämpande centrum lokaliseras till . Ett nationellt brottsbekämpande resurscentrum behövs för att erbjuda de yrkesgrupper som arbetar inom rättsvårdande organisationer och myndigheter den kvalificerade vidareutbildning som krävs för att kunna bemöta dagens brottslighet. En ökad samordning skulle kunna ge synergieffekter och därmed göra kampen effektivare. Även ekonomiska skäl talar för en koordinering av vidareutbildningen. De myndigheter och organ som i första hand utgör målgruppen för det föreslagna centret är: , inklusive nämndemän, . , , , , , , och åklagarmyndigheterna. Regionen har många kvaliteter för att anses vara ett lämpligt lokaliseringsområde för ett resurscentrum. Bland annat finns det ett starkt kompentenskluster i denna region. Några exempel på organisationer och myndigheter som verkar i området: , , , , , , och även en internationell åklagarkammare. med sin breda kompetens skulle kunna spela en nyckelroll. är föregångare i landet när det gäller ett tvärvetenskapligt arbetssätt och har stor erfarenhet av vuxenutbildning, kunskapsutbildning i organisationer och av ledarskapsutveckling. finns det forskning och utbildning inom en rad relevanta områden för brottsbekämpning. Exempel på discipliner är: juridik, rättsekonomi, beteendevetenskap, psykologi, sociologi, kriminologi, etik, sjukvård och hälsa och informationsteknik. Även ett ekobrottscentrum håller på att formas. För att kunna möta ett ökat behov av kompetens för en effektiv brottsbekämpning föreslår vi att ett nationellt brottsbekämpningscentrum inrättas. De kvalificerade resurser som finns i gör denna region till ett synnerligen lämplig lokaliseringsområde. Mot denna bakgrund föreslår vi att detta brottsbekämpningscentrum lokaliseras till .
mot · GR02Ju329 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kompetens, polis och åklagares utbildning vad gäller rättsliga processer kring arbetsmiljöärenden. Inom många olika yrkesgrupper erfar man allt tydligare svårigheten att med framgång driva rättsliga processer när det gäller arbetsmiljöbrott. Trots en omfattande och tydlig lagstiftning på området är det närmast omöjligt att få denna typ av brott rättsligt prövade. Inte ens polisanmälda olyckor med personskador leder till åtalsprövning. Arbetsmiljölagen är utmärkt. Den talar tydligt om vem som har det övergripande arbetsmiljöansvaret på arbetsplatserna, hur arbetsmiljöarbetet skall bedrivas och vilka påföljder som gäller om man bryter mot lagen. Svårigheten är att varken polis eller åklagare besitter de resurser och kunskaper som krävs för att driva arbetsmiljömål. Därmed mister lagstiftningen sitt syfte och lämnar oönskade signaler om betydelsen av en god arbetsmiljö.