mot · GR02Sf326 · 2003-10-07 00:00:00 — Jobb istället för bidrag - den liberala vägen till integration 1 9-punktsprogram för integration liberalerna föreslår i denna motion en ny svensk integrationspolitik. Den gamla har havererat. Friheten för invandrarna föreslås i flera avseenden bli större, men också kraven på att ta eget ansvar. Huvudinslagen är följande: Jobb- och utvecklingsgaranti. Arbete och egenförsörjning bör gälla som huvudprincip redan från starten i . Inför ett nytt sysselsättningsmål för en offensiv i utsatta områden överallt. Avskaffa socialbidrag för arbetssökande. Staten ska ha ansvaret för alla arbetsföra. Språket nyckeln till integration. Undervisningen i svenska för invandrare måste förnyas. Utnyttja kompetensen nytt valideringssystem. Validering av examina genom tester snarare än jämförande pappersstudier. Tydlighet om toleransens gränser. ska vara ett multietniskt, tolerant och humant samhälle. I ett liberalt är det alldeles klart att kvinnor och män har lika rätt att leva sina liv som de själva önskar. Medborgarskapets betydelse och krav betonas. Krav på viss språknivå för medborgare ska ställas. Skolan ska användas som murbräcka mot segregation. Skapa magnetskolor i utsatta områden. Effektivare kamp mot diskriminering. Den som är vuxen och frisk har ansvaret för sin egen och sin familjs försörjning. Det gäller svenskar och det gäller invandrare. Socialbidrag har utbetalats för slentrianmässigt, och även sedan lagen ändrats och krav på motprestation möjliggjorts är passiviserande bidrag det vanliga. Också låglönejobb är bättre än bidragsberoende. Nackdelarna med att hamna i bidragsberoende är så stora att en jobb- och utvecklingsgaranti bör gälla för flyktinginvandrare likaväl som för andra långtidsarbetslösa och personer som kan arbeta men som har slagits ut från arbetsmarknaden. Det innebär att det allmänna, när arbete inte kunnat ordnas på vanligt sätt, skapar en övergångssysselsättning, där det kombineras ett arbetsmoment med en utvecklingsdel till en ersättning som är högre än socialbidrag men lägre än lägstalönerna på den ordinarie arbetsmarknaden. liberalerna har en modell för en sådan ny arbetsmarknadspolitik. Den innehåller ett kraftigt bantat AMS för myndighetsbesluten, ett större utbud av olika arbetsförmedlingar, jobb- och utvecklingsgaranti och bemanningspooler, administrerade av bemanningsföretag, där arbetslösa får övergångssysselsättning i de fall företaget inte kunnat förmedla ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Byråkrati och omhändertagandementalitet ska ersättas av effektivitet, handling och krav krav på alla de inblandade och på oss alla, krav på att inte låta den massiva utslagningen från arbetsmarknaden som har pågått fortsätta. Det finns likheter mellan liberalernas förslag på detta område och regeringens utredning om mottagandet och introduktionen för flyktingar som presenterades . Det är förvisso bra att Socialdemokraterna försöker kopiera politik, men regeringens angreppssätt är alltför myndighetsfokuserat. Som vanligt tappas den enskilde individen bort. Utredningen lider stort av bristen på en klar arbetslinje och ett valfrihetsperspektiv. En reformerad arbetsmarknadspolitik ska vara som mest ambitiös där den behövs som mest. Det mål om 80 procents sysselsättning som regeringen satt upp räcker inte så länge det finns stora områden där sysselsättningen är mycket lägre. I 15 av de 24 förortsområden som ingick i den s.k. Storstadssatsningen hade bara runt hälften, eller ännu färre av de i arbetsför ålder (personer ), arbeten 2001. liberalerna vill därför införa ett sysselsättningsmål som går ut på att av alla i arbetsför ålder i varje kommun eller i varje större bostadsområde ska ha ett arbete. Ett stort problem är att fullt arbetsföra människor i första hand nyanlända invandrare har hänvisats till kommunernas socialkontor och inte får del av arbetsförmedlingens resurser för att hjälpas till ett arbete eller en utbildning. liberalerna vill att alla arbetsföra som söker arbete ska omfattas av arbetsmarknadspolitiken och således vara ett statligt ansvar. Ingen som är arbetsför ska heller behöva leva på socialbidrag. Arbetssökande, som inte har rätt till arbetslöshetsersättning, bör istället få en dagpenning som är något högre än försörjningsstödet under förutsättning att hon eller han deltar i någon form av åtgärd. Erfarenheterna av med svenska för invandrare, sfi, visar att nya grepp är nödvändiga. Ett sådant är att invandrarna själva ges makt att välja utbildningsanordnare genom en sfi-peng. Ett annat är att inom ramen för den föreslagna jobbgarantin i högre grad kombinera språkinlärningen med arbete. Kravet på godkänd sfi bör rensas ut ur begreppet anställningsbar, och även personer med dåliga språkkunskaper ska kunna få hjälp av arbetsförmedlingen. Det bästa torde i de flesta fall vara en mycket kort introduktionskurs och därefter arbete kombinerat med fortsatt språkinlärning. Undervisningsgrupperna bör sättas samman så att eleverna har likartad utbildningsbakgrund. Flera av de förslag som lyfts fram i regeringens utredning om sfi-undervisning är goda och bär tydlig folkpartiprägel. Utredningens förslag om att sfi ska upphöra som separat skolform och omfattas av samma krav på kvalitet och uppföljning som Vuxenskolan, samt betoningen på möjligheten att kombinera svenskstudier med praktik och andra studier, överensstämmer med liberalernas linje. Även här försummas den valfrihet för individen som utgår från. Verklig integration förutsätter att den enskilde ges mer makt över och ansvar för sin egen situation. Att rätt värdera och jämföra (validera, ekvivalera) invandrares studieresultat och kompetens är viktigt. Den väg som valts innebär att på byråkratisk väg jämföra kursplaner, examenskrav etcetera. Metoden har visat sig mycket tidsödande och komplicerad. Den tycks inte leda till de radikala förändringar i rekrytering av utländska akademiker som landet behöver. Denna typ av validering är oftast inte den mest effektiva, utan liberalerna vill dessutom införa allmänna tester som genomförs ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. Vi vill även införa förberedande kurser enligt amerikansk förebild. De ovan nämnda testen kan likna de tävlingar (concour) som regelbundet anordnas i där en akademiker alltid har chansen att gå vidare från en kunskapsgren till en annan om han/hon når ett bra resultat i testen. På så sätt skulle man både praktiskt och effektivt kunna kontrollera sökandes möjligheter att klara av yrkesarbetets krav i olika sammanhang. ska vara ett multietniskt, tolerant och humant samhälle. De allra flesta svenskar och invandrare lever efter dessa grundläggande värderingar. I ett samhälle kan skilda livsstilar och trosuppfattningar existera sida vid sida så länge de hålls samman av en gemensam kärna av värderingar som alla accepterar. Den gamla regeln gäller: friheten kan sträckas ut ända till den punkt där den inskränker andras motsvarande frihet. I huvudsak har detta också fungerat väl av relativt omfattande invandring. Men vi ska inte tolerera intoleransen, när en människas frihet kränks måste vi som liberaler reagera. I arbetet för att stå upp för tolerans är det centralt att inkludera invandrare och invandrarorganisationer. Ingen får i ett liberalt upprätthålla kvinnoförtryck, könsstympning och tvångsäktenskap. Även då dessa fenomen endast berör en mindre del av befolkningen får vi inte blunda för att de existerar i vårt land. I det liberaler och andra goda krafter byggt genom politisk kamp är det en hederssak att kvinnor har samma rätt att välja livsväg som män och att yttrandefriheten gäller alla. Barnäktenskap faller utanför den människo- och samhällssyn som är grundläggande i ett liberalt . Vi tror att frågor kring det svenska medborgarskapet är viktiga, också i ett integrationsperspektiv. Vi menar att möjligheten till medborgarskap tidigt ska stå klar för invandrare som kommer hit. Medborgarskapet ger unika rättigheter, till exempel rösträtt i riksdagsval och en ovillkorlig rätt att stanna i , som inte kan uppnås på annat sätt. Men medborgarskapet ska också vara förenat med vissa tydliga krav. Dit hör exempelvis att inte bedriva brottslig verksamhet man har uppehållstillstånd. Det ska alltså vara något eftersträvansvärt att bli svensk medborgare. Med denna syn är det naturligt att själva erhållandet av medborgarskapet förknippas med en viss högtidlighet. Med denna syn är det också naturligt att acceptabla kunskaper i svenska språket i normalfallet blir ett krav för medborgarskap. Skolor i utsatta områden borde vara de bästa skolorna. Förbättrade möjligheter att fritt välja skola, extra satsningar på skolor där många har invandrarbakgrund och uppbyggnad av så kallade magnetskolor kan locka människor att bosätta sig och bo kvar i utsatta områden. Tydliga mål och utvärderingar, extra tid för elever som behöver det samt fokus på svenska, matematik och engelska behövs för att skapa en skola där alla kan lyckas. Modersmålsundervisning (som förr kallades hemspråksundervisning) har också en viktig roll att spela i integrationen, men ska förläggas så att den inte tar tid från ordinarie ämnen. Behandlingen av, även högt kvalificerade, personer med invandrarbakgrund på arbetsmarknaden visar att diskrimineringen är ett faktum. Antalet anmälningar växer också men antalet fällande domar är inte särskilt stort. En åtgärd vore att samla och därmed förtydliga den diskrimineringslagstiftning som finns. Vi säger dock, av såväl principiella som praktiska skäl, nej till regelverk om så kallad positiv särbehandling på grund av etnicitet. Sådana regler riskerar att både skapa motsättningar och bli ett slag i luften. 1 9-punktsprogram för integration 1 5 Förslag till riksdagsbeslut 6 6 , ett delat land 8 6.1 glider isär 8 6.2 Strukturella problem 10 6.3 Se möjligheterna, riv hindren! 7 Arbete är nyckeln till integration 11 7.1 Jobb genom företagande 12 7.2 Arbete och egenförsörjning redan från början 13 7.3 Bättre kunskaper i svenska dock ej som förutsättning för anställning 14 7.4 Vägen från bidragsberoende nödvändig men inte så lätt 15 7.5 Inför ett sysselsättningsmål överallt 17 7.6 Goda exempel 17 7.7 Inga socialbidrag till arbetsföra 18 7.8 Inför en jobb- och utvecklingsgaranti 18 7.9 Öppna arbetsmarknaden för outsiders 19 7.10 Inför allmänna test som en form av validering 20 8 Förtydliga toleransens gränser 20 11 Skolpolitiken som murbräcka mot segregation 25 11.1 Krav och tydliga mål ger resultat 26 11.2 Hårdsatsa på läsning tidigt! 11.3 Skapa magnetskolor 27 11.4 Bryt boendesegregationen genom fritt val av skola 28 12 Frihet att välja bostadsort ej fast i förorten 28 12.1 Skapa en positiv spiral 29 12.2 Möjligheten att äga sin bostad 29 12.3 Bostadsbristen skapar segregation 30 13 En effektivare diskrimineringslagstiftning 30 4 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strukturella problem och omhändertagandementalitet som hinder för integration. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för nya jobb genom förbättringar för företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete och egenförsörjning för nyanlända asylsökande och invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra mottagandet av asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra svenskundervisningen för invandrare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska bidragsberoende.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att införa en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa och invandrare som har fått uppehållstillstånd men står utanför arbetsmarknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt sysselsättningsmål.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om att alla arbetssökande skall omfattas av arbetsmarknadspolitiken och således vara ett statligt ansvar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en dagpenning för arbetssökande som inte är kvalificerade till arbetslöshetsersättning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fortsatt reformering av arbetsmarknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa allmänna test som en form av validering av utländska examina.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolor som inte följer läroplanens mål bör få sina tillstånd indragna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att polisen breddar sin kulturella kompetens i syfte att bättre kunna informera om invandrarkvinnors rättigheter, kunna ta emot anmälningar om våld mot kvinnor och utreda dessa brott.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheterna till svenskundervisning för invandrarkvinnor bör förbättras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka kvinnlig könsstympning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör bli möjligt för att i extrema fall agera för en minderårig utan vårdnadshavarens kännedom.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarskapsceremonier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att acceptabla kunskaper i svenska språket bör vara ett krav för medborgarskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om hur språktest bör utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydliga mål och utvärderingar i skolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det s.k. och att det bör få genomsyra hela skolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modersmålsundervisning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skapa magnetskolor och göra extrasatsningar på skolor i utsatta områden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tillåta fritt val av skola som ett sätt att motverka segregation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att lyfta socialt utsatta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheten att äga sin bostad leder till ökad integration snarare än till ökad segregation.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att få fart på bostadsbyggandet i syfte att motverka segregation.7 1Yrkande 2 hänvisat till NU. 2Yrkandena 5, 12, 13, 15, 2226 hänvisade till UbU. 3Yrkandena 6, 16 och 18 hänvisade till SoU. 4Yrkandena 71 hänvisade till AU. 5Yrkande 14 hänvisat till JuU. 6Yrkande 17 hänvisat till LU 7Yrkandena 28 och 29 hänvisade till BoU. 5 , ett delat land har varit ett land präglat av både in- och utvandring. Ett välkänt exempel på invandring är vallonerna från det nuvarande , som hade avgörande betydelse för utvecklandet av den svenska bergshanteringen. Tiotusentals svenskar är ättlingar till dem som flyttade hit. Men vallonerna är inte alls ensamma. En rad andra invandrargrupper har satt sin prägel på : judar, italienare, greker, finländare, balter m.fl. Utan dem hade varit något annat sämre. Under 1800- och början av 1900-talen var huvudriktningen den motsatta: motsvarande en fjärdedel av befolkningen utvandrade, de flesta till . Utan dem hade varit något annat sämre. De som utvandrade till var dels sådana som vi skulle kalla flyktingar de flydde undan religiös och politisk förföljelse , dels sådana som i dagens debatt ofta kallas ekonomiska flyktingar. Människorna utvandrade med andra ord från uselhet och fattigdom, för att söka efter drägliga möjligheter att försörja sig i ett annat land. har invandringen till blivit mer omfattande . Resultaten är både positiva och negativa. Invandringen har vitaliserat och i stort varit positiv för den ekonomiska utvecklingen. Ändå måste man konstatera att integrationspolitiken misslyckats på många sätt. har blivit ett uppdelat land. Efterkrigstidens integrationspolitiska målsättning var att assimilera invandrarna. Assimilera betyder ungefär göra lika invandrarna skulle bli lika dem som redan bodde här. Assimilering utmönstrades som mål för invandrarpolitiken men vad kom egentligen istället? Det råder ett besvärande politiskt vakuum mellan målsättningen att skapa ett mångkulturellt, tolerant land med integration utan assimilation, och verklighetens segregerade förorter, rotlöshet och pyrande främlingsrädsla. Segregationen växer i . Skillnaden mellan det svenska och det nya , betongförorternas , blir allt större. Det finns unga människor som lever i som inte känner någon vuxen i sin närmiljö som försörjer sig på eget arbete. De vuxna de känner är människor som tyvärr har för mycket fritid och för lite framtid. I sådana miljöer riskerar en känsla av utanförskap, liksom missbruk och brottslighet, att slå rot. Omkring en miljon av invånare är födda i andra länder och 1,8 miljoner har utländsk bakgrund. Sysselsättningsgraden bland de utrikes födda var, enligt SCB:s arbetskraftsundersökning, , , att jämföra med totalbefolkningens . var av de utrikes födda arbetslösa, bland totalbefolkningen . En undersökning gjord visade att av de utlandsfödda akademikerna har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå. Motsvarande siffra för inrikes födda var (Rapport integration 2002). Dessa nedslående siffror är en del av en långsiktig försämring av invandrarnas arbetsmarknadssituation med början i samband med den svenska ekonomins avtagande växtkraft och eftersläpning i förhållande till andra utvecklade länders ekonomier. Vi kan sammanfatta denna långsiktiga utveckling med hjälp av ett citat från en artikel som professor och fil publicerade i senaste numret av (2002:4, sid 350351): var invandrarna väl integrerade på arbetsmarknaden. Detta gällde även för flyktingar som då hade kommit till (...) uppkom de första tecknen på ökad arbetslöshet bland invandrare. Försämringen blev allt tydligare trots den dåvarande kraftiga högkonjunkturen i svensk ekonomi med stor efterfrågan på arbetskraft och trots genomsnittligt hög utbildningsnivå bland 1980-talets nyinvandrade (...) lågkonjunktur förstärktes dessa tendenser ytterligare och för vissa invandrargrupper måste nu arbetsmarknadsläget betraktas som katastrofalt dåligt. har dock en viss stabilisering skett och under de senaste årens konjunkturuppgång har också en svag förbättring skett men förbättringen är ojämnt fördelad mellan olika invandrargrupper. För gruppen utrikes födda i dess helhet är fortfarande sysselsättningsgraden väsentligt lägre och arbetslösheten väsentligt högre än för infödda. Våra segregerade förorter har aldrig varit så utsatta som . Det finns bostadsområden där bidragsberoende är regel och arbete undantag. Detta kommer till uttryck i såväl personliga tragedier som pyrande konflikter som bryter ut här och var på skolgårdar, gator och torg. Socialdemokraterna har styrt landet under en av de längsta högkonjunkturerna i modern historia, och ändå ser ut som det gör. Segregation och utanförskap är kanske ett av de största politiska misslyckandena i modern svensk tid. Samhällsdebatten har alltmer präglats av uppgivenhet inför segregationen och utanförskapet. Ett stort antal undersökningar kastar ett starkt ljus över en politisk paradox. Svensk invandrar- och integrationspolitik har sin grund i en välvilja som i praktiken har fått motsatt effekt. Grundtanken med hela systemet har varit att ge nykomlingarna en god start i det nya landet. I verkligheten har ett enormt maskineri av byråkrater, projektledare, kuratorer och bidragsgivare satt fast sina klienter i maktlöshet. Maktlöshet som leder till vanmakt som leder till utanförskap. Den socialdemokratiska regeringen har aldrig velat se eller ta tag i dessa problem. Istället försöker man skylla problemen på andra, genom att bl.a. hävda fördomar och diskriminering som de enskilt viktigaste förklaringarna till utanförskapet. Frågan är dock hur det kommer sig att lyckas så mycket sämre än de flesta andra länder i integrationshänseende. Hur kan vi förklara många invandrargruppers extremt låga arbetsmarknadsdeltagande i , när samma grupper gör mycket bra ifrån sig i andra länder? Inget tyder på att just svenskar är mer fördomsfulla eller rasistiska än andra länders medborgare. Det går heller inte, som regeringen gärna gör, att skylla allt på den privata sektorn. Organisationen har påpekat att antalet personer med invandrarbakgrund är betydligt lägre i den offentliga sektorn än i den privata. Trots att det privata näringslivet bara sysselsätter av dem som arbetar i , arbetar av de sysselsatta invandrarna där. Faktiskt är det så att om offentlig sektor sysselsatte en lika stor andel utlandsfödda som den privata gör, skulle de utlandsföddas arbetslöshet vara lika med noll. Denna ovilja att se och erkänna sina egna misslyckanden har kostat alldeles för mycket. Det är hög tid att ta itu med de verkliga problem som föder utanförskapet och skapa en verkningsfull integrationspolitik baserad på ett solidaritetsideal som vill frigöra individernas egen kraft. liberalerna tror inte att det finns några patentlösningar på segregationens problem, men i dagens politiska läge är det möjligt att peka ut en rad konkreta problem att åtgärda, liksom systemfel och strukturer som skapar murar. Det handlar inte om att ersätta en trollformel med en ny, utan om att skapa jämlika villkor för människor oavsett bakgrund att leva och verka i . När människor lyckas få asyl i eller invandra till möter de en ännu högre mur än gränskontrollens: muren som hindrar dem att verkligen bli insläppta i det svenska samhället. Diskriminering och fördomar mot invandrare är ett stort hinder, men kan ej sägas utgöra huvudförklaringen till de stora skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utlandsfödda och svenskfödda. Huvudförklaringen finns snarare i de verkliga strukturer som hindrar hundratusentals gamla och nya svenskar från att leva värdiga och produktiva liv. Det handlar om skatter som hindrar arbete och företagande, om rigida arbetsmarknadslagar och krångliga regler för nyföretagande, om bidragssystem som hindrar egenförsörjning samt om en utbredd omhänder-tagandementalitet i samhällssystemet. Ta hand om-mentaliteten bygger i mångt och mycket på grova generaliseringar och ett illa dolt förakt mot dem som söker sig till oss. Människor från jordens alla hörn klumpas ihop under samlingsnamnet invandrare och klassas kollektivt som svaga. En analfabet från ett land har inte särskilt mycket gemensamt med en jurist från ett annat land. Men om dessa två flytt till är deras identitet invandrare och de är därmed svaga och i behov av omhändertagande. De ses som personer med gemensamma problem och likadana behov. Visst innebär det vissa gemensamma referensramar att ha invandrarbakgrund. Men olikheterna mellan individerna i den grupp som går under samlingsnamnet invandrare är enorma och deras kraft är inte att tveka om. Denna kollektivistiska, ja föraktfulla, syn är en viktig förklaring till att integrationspolitiken misslyckats. För att ta ett enkelt exempel: det är klart att undervisningen i svenska för invandrare knappast blir någon succé om hjärnkirurger och analfabeter ska gå i samma klass. Men problemet är inte bara detta. Det allvarligaste är att man inte har låtit individerna välja. Man har trott att en byråkrati vet bäst och därför har sådana situationer uppkommit.