mot · GR02N13 · 2003-12-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett klarläggande vad gäller framtiden för PRV i . begär att regeringen återkommer till med förslag på hur servicen vad gäller både bolags- och patentärenden till företagare skall förbättras. tillkännager att regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de nya myndigheterna skall ledas av styrelser med fullt ansvar. anser att delningen av nuvarande i två delar är rätt i sak men att propositionen lämnar en hel del att önska vad gäller de nya myndigheternas funktion. För det första behöver regeringen tydliggöra intentionerna för ett framtida samordnat svenskt patentverk, bl.a. i ljuset av det kommande gemenskapspatentet m.m., och vad detta betyder för verksamheten i . För det andra bör regeringen ta till sig av den utmärkta synopsis propositionen framför över hur patent- och registreringsärenden behandlas i övriga . anser att stöd, service och information i bolagsfrågor och patentärenden bör finnas tillgängligt på lokal nivå i mycket högre utsträckning. För det tredje vill till skillnad från regeringen ha styrelser som deltar fullt ut och tar ansvar i statliga verk. anser att delningen av () i en patent- och varumärkesskyddsmyndighet samt en annan myndighet för bolagsärenden och registrering är positiv. Nuvarande organisationsstruktur förefaller inte vara ledningseffektiv och dessutom onödigt centralstyrd. Propositionen anger inte vilka eventuella effekter på personal som omorganisationen kan ge. Kostnaderna för de två nya myndigheterna bedöms dock inte öka i jämförelse med dagens läge. Den verksamhet som finns i omfattar 480 personer, vilket blir det nya s.k. bolagsverket. I finns 105 anställda, vilka blir del i det nya s.k. patentverket tillsammans med avdelningen i ; uppgående till 330 personer. Av propositionen framgår inte om Söderhamnsenheten blir kvar. Däremot beskriver regeringen rekryteringsproblematiken i , med hänvisning till att denna verksamhet kräver kvalificerad personal på ett annat sätt än blivande bolagsverket i . Med införandet av ett gemenskapspatent inom EU finns det dessutom anledning att sia om en ökad arbetsbörda på det immaterialrättsliga området. Det finns därför anledning att begära ett klarläggande vad gäller framtiden för Söderhamnsverksamheten. Detta bör ges regeringen tillkänna. arbetar för att fler människor i ska vilja starta och driva företag. För att gynna företagsamheten i krävs såväl attitydförändringar som krafttag mot konkreta hinder för människor som vill starta företag. PRV:s uppgift, givetvis även i sin framtida organisation, ska vara att tillhandahålla företagare snabb och bra service som i sin tur ger förutsättningar för tillväxt. Propositionen beskriver de långa handläggningstiderna som ett problem man hoppas komma tillrätta med, men undviker i övrigt att ange målet för servicenivån i de två nya verken. Ett problem med den gamla såväl som med den nya organisationen är den centraliserade lokaliseringen. Med propositionens förslag skulle ett framtida patentverk fysiskt endast finnas på två orter och det blivande bolagsverket endast i . Svenska företagare må vara vana vid denna ordning, men avståndet till myndigheten i kombination med den service som erbjuds bl.a. via betalsamtal kan knappast kallas välutvecklad. Enligt propositionen har andra länder valt att komplettera en central registermyndighet med geografiskt utspridda servicefunktioner för företagare. I finns 12 regionala kontor som förmedlar information samt tar emot patentansökningar. Den franska bolagsregistreringen handhas av 250 lokala domstolar. har en gemensam och bred patentskyddshantering i samverkan med (). I sker dessutom bolagsservicen och registrering vid ett 30-tal kontor i landet. I och sköter lokala handelskamrar bolagsservicen, i ordnar lokala handelskontor ruljansen. erbjuder 45 lokala registreringskontor för bolagsdelen, har sex stycken. I och , , finns tydligen inte samma rekryteringssvårigheter som propositionen omnämner i , . De brittiska patentkontoren utlokaliserades nämligen till och i p.g.a. för höga personal- och lokalkostnader i . , och har liknande centrallösningar som i . Av ovanstående redovisning går det att utläsa att service och information i många länder finns fysiskt betydligt närmare företagaren, främst vad gäller bolagsservice men även vad gäller råd och information i patent och övriga skyddsfrågor för företagens produkter och affärsidé. anser att detta är positivt både för företagande och nyskapande samt inte minst för kommersialiseringen av forskningsresultat. anser att ett komplement till de centrala registermyndigheterna, i samt i /borde inrättas. En sådan struktur betyder inte nya myndigheter i var stad utan skulle kanske enklast inrättas i samarbete med lokala näringslivsorganisationer eller efter tysk modell, i samverkan med lokala handelskammare. och skulle på detta sätt enklare och effektivare föra ut sitt uppdrag till hela landet och nå fler företagare. En sådan utveckling stöder dessutom regionbildning och klustertänkande inom näringslivet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur servicen vad gäller både bolags- och patentärenden till företagare ska förbättras. Regeringen gör bedömningen att den nya bolagsmyndigheten inte skall styras genom traditionell styrelse, utan vill som stöd till generaldirektören införa ett insynsråd. Det kvarvarande skall enligt propositionens förslag styras av en styrelse med begränsat ansvar. menar att detta sätt att förtunna ansvaret i statens verk inte är till gagn för vare sig verksamheten eller allmänhetens förtroende. Effektiv styrning av verksamheten samt spänst i ledningen är en ytterst viktig organisations- och ansvarsfråga. delar därför utredningens (SOU 2002:57) förslag om ledning med generaldirektör och styrelse med fullt ansvar. Den uppfattningen delas även av ett flertal remissinstanser, t.ex. , och . Med tanke på att myndigheterna kommer att vara monopolistiska, och helt avgiftsfinansierade, är det av största vikt att ett aktivt och kostnadsmedvetet arbete genomsyrar organisationen. Likväl som de statliga bolagen kräver en aktiv och transparent ägarstyrning behöver de statliga myndigheterna aktiva och ansvarsfulla styrelser. bör därför tillkännage regeringen som sin mening vad som ovan anförs om att de nya myndigheterna ska ledas av styrelser med fullt ansvar.