ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T487 · 2003-10-07 00:00:00 — Väg E 6 mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utbyggnad av väg E 6 mellan och . Väg E 6 är en av de viktigaste vägarna i det nationella vägnätet. Vägen är av strategisk betydelse i såväl internationellt, nationellt som regionalt perspektiv. har byggts ut successivt och har hög standard på huvuddelen av sin sträckning, TrelleborgStrömstad. Ett av undantagen är avsnittet mellan och . har därför en utbyggnad av mellan och funnits med i regionala planering och också givits hög prioritet. Trafiken på vägavsnittet varierar med mellan 8 400 och 11 300 fordon och beräknas 2010 ha ökat till ca 13 000 fordon . Lastbilsandelen uppgår till , vilket är förhållandevis mycket. Förklaringen ligger i vägens funktion för den internationella godstrafiken via hamnen i . Rederierna i har gjort omfattande satsningar på nytt tonnage samt på en utbyggnad av kapaciteten i stadens hamn. har lastbilstransporterna via hamnen i det närmaste fördubblats och genomförda prognoser visar på att godstrafiken via hamnen kan öka . hamn är den näst största hamnen i vad avser flödet av godstransporter. Parallellt har gjort omfattande investeringar i färjetrafiken och en genomgripande upprustning och utbyggnad av motorvägsnätet i norra pågår . Ur säkerhetsaspekten är det avgörande att vägsträckan TrelleborgVellinge rustas upp till motorvägsstandard. Antalet olyckor är högre än vad som är normalt för en sådan väg. inträffade 149 polisrapporterade olyckor. Många olyckor har medfört svåra personskador och personer har avlidit till följd av sina skador. Detta har lett till att längs vägen har skyltar med budskapet olycksdrabbad väg. På vägen trängs omfattande lastbilstrafik, personbilar för pendling och turism, mopeder, cyklar, traktorer samt i värsta fall skördetröskor. Det är den sämsta tänkbara kombinationen ur trafiksäkerhetssynpunkt. skickade in sitt remissvar till den nationella väghållningsplanen 20042015 och föreslog då en uppskjutning i utbyggnaden av . lämnade man in underlag till en miljöprövning kring utbyggnaden och enligt är frågan nu prioriterad. planförslag för 20042015 innebär byggstart för vägsträckan 20062007. Genom att bygga ut mellan och till en fyrfältsväg med hög korsningsstandard och riktningsskiljande mitträcke skulle man få flera av problemen med bristande säkerhet och transportflöden att minska eller upphöra helt. För att inte ännu fler människor ska förolyckas är det högst angeläget att upprustningen av denna vägsträcka kommer till stånd omgående.
mot · GR02T489 · 2003-10-07 00:00:00 — Infartsparkeringar på statlig mark tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infartsparkeringar på statlig mark. Avgaserna från trafiken är den största källan till luftföroreningar i storstaden. I arbetet för det hållbara samhället är det av stort intresse att människor om möjligt utnyttjar kollektivtrafiken till och från arbetet. Ett sätt att öka det kollektiva resandet är att underlätta för resenärerna att kombinera ressätt. För att attrahera människor med långa avstånd till arbetet att byta färdsätt från bil till kollektivtrafiken krävs goda alternativ. Det är viktigt, inte minst i en storstadsregion, att det längs infartslederna finns parkeringar där man enkelt kan byta från bilen till de kollektiva färdmedlen. I har det skett en fördubbling av infartsparkerandet . Det är en mycket viktigt utveckling som inte får stanna av. Tillgängligheten samt eventuell kostnad för att ställa bilen på en välbelägen infartsparkering spelar in i valet mellan att stanna eller att fortsätta arbetsresan med bil istället. Som exempel har infartparkeringen vid syd belagts med avgift. Marken ägs av staten och förvaltas av ett statligt bolag som får sina direktiv av regeringen. Att avgiftsbelägga dem som väljer att fortsätta arbetsresan med ett mer miljömässigt transportmedel ökar inte incitamenten att minska antalet arbetsresor med bil. Staten, som ägare till den mark vid järnvägsstationer som upplåts till infartsparkeringar, har ett ansvar att se till att de olika samhällsmålen samspelar. Det är viktigt att de transportpolitiska målen och miljömålen inte kolliderar med annan statlig uppgift. Att avgiftsbelägga infartsparkeringar på statlig mark motverkar strävanden att nå de miljöpolitiska och transportpolitiska målen.
mot · GR02T492 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för ett friare resande för de rullstolsburna. Bristen på tillgänglighet i vårt samhället tar sig så konkreta uttryck som att den rullstolsburne inte kan hämta ett sjukt barn på dagis, inte kan jobba över när det behövs eller bestämma ett biobesök . Varje improvisation omöjliggörs när man måste anpassa sig till färdtjänsten, istället för tvärtom. När vi vill ut i nöjeslivet måste vi i förväg veta exakt hur kul vi kommer att ha att åka hem tidigare eller stanna kvar längre är möjligt för andra, men inte för oss, skriver t.ex. en rullstolsburen. Den rullstolsburnes situation är i linje med att tvingas ringa SL i förväg och fråga om det är möjligt att få resa mellan och eller Skånetrafiken och fråga om det är möjligt att få bli transporterad mellan och och sedan skulle vi få acceptera att åka när det var 13.30 vi hade tänkt oss. Det finns dock positiva signaler projektet rullstolstaxi i innebär att den rullstolsburna kan ringa direkt till taxibolagen istället för via färdtjänstens växel. Taxibolagen kan samordna spontana färdtjänstresor med annan taxitrafik vilket möjliggör för beställningar med kort varsel. Konkurrensen mellan bolagen gör att den rullstolsburne eller hans/ hennes anhöriga väljer bort de åkerier som inte snabbt kan erbjuda transport, som inte håller tiden eller som inte ger ett korrekt bemötande. Projektet har enligt de rörelsehindrade själva gett dem ett friare liv och rätten att bestämma över sin vardag, som de fått ett mera värdigt bemötande än inom den traditionella färdtjänsten. Nationalekonomen beräkningar visar att projektet kostar mindre för samhället, eftersom samordningen av olika reseformer innebär väsentliga effektiviseringar. Samhället slipper betala dels för tomma färdtjänstfordon som inte utnyttjas, dels för långa sträckor som körs tomma mellan två färdtjänstkörningar. Det betyder också en minskad miljöbelastning. Det ska dock sägas att priset för rullstolstaxi i höjts på resorna från ursprungliga per resa, till halva priset på taxametern och det återstår att se vad detta betyder för tillgängligheten. Situationen ser dock väldigt olika ut i landet, och på en del ställen mycket enkelt och bra, via taxi. I den nationella färdtjänstutredningen granskas inte vilka möjligheter som finns för ett mera fritt resande för de rullstolsburna, i linje med rullstolstaxi. Detta bör utredas, antingen via tilläggsdirektiv till den nationella färdtjänstutredningen eller på annat sätt.
mot · GR02T494 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statens fortsatta medfinansieringsansvar för efter 2007. Bra kommunikationer och bra infrastruktur är a och o för att skapa god tillväxt i alla delar av landet. Bra kommunikationer är avgörande för att orter och regioner utanför de stora städerna skall kunna vara intressanta som inflyttnings- och pendlingsorter med bra logistik. Det är avgörande att kunna skapa förutsättningar för att människor skall kunna pendla mellan god boendemiljö och spännande arbetsplatser eftersom det inte alltid finns förutsättningar att erbjuda båda dessa så viktiga livsbetingelser på samma plats. har firat sina med stolthet denna . Men frågan som naturligtvis ställs är om har möjlighet att utvecklas . Kommer planering av dagens infrastruktur att inkludera och därmed de investeringar som behövs för att möta dagens och morgondagens resenärer på rätt sätt? För att nå dit måste staten ta sitt nationella ansvar för järnvägsnät och för att olika kommunikationslösningar skall ha fungerande logistiklösningar. Därför är det avgörande att dagens infrastrukturplanering ser som en länk i ett större kollektivtrafiknät med en utveckling av med järnvägssträckning mellan och och mellan och flygplats. Det är avgörande att det görs en satsning tågresenär med kortare restid för persontrafiken, med modern komfort och service, som ökar konkurrensen gentemot bil och buss och möter nya krav på gemensamma lösningar tillsammans med annan infrastruktur. Därför krävs det att persontrafiken på hela mellan och även i fortsättningen skall erhålla statlig medfinansiering och att denna satsning också tryggas efter 2007. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02T495 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av farledsavgiftens godsrelaterade del för insjösjöfarten på och på . I finansieras farledsverksamheten och den service som krävs för att använda farlederna helt genom avgifter. Sett ur ett Europaperspektiv finns det dock skillnader för hur detta finansieras. Länder som t.ex. , , , , , och tar inte ut några avgifter alls för detta. Länder som , och tar i likhet med ut avgifter för detta. Motivet sägs vara att kostnaderna för att hålla farlederna öppna och säkra året om varierar mellan länderna p.g.a. väderförhållanden, vilket motiverar uttag av farledsavgifter i bl.a. . Av intäkter representerar farledsavgifterna av en totalsumma om . Uttaget av farledsavgifter föreskrivs i förordning. I första paragrafen sägs att farledsavgift skall betalas för fartyg som i lastar eller lossar last eller lämnar eller hämtar passagerare. Avgiften är indelad i två delar. De debiteras dels i förhållande till fartygets s.k. bruttodräktighet (BT), dels i förhållande till vikten av lossad och lastad godsmängd. Den del av avgiften som bygger på fartygets bruttodräktighet är miljödifferentierad. Det innebär att den varierar mellan 2,50 och per BT beroende på svavelhalt i bränslet och förekomsten av kväveoxidrening. Den del av avgiften som beräknas på lasten tas ut vid varje anlöp i förhållande till mängden lossat eller lastat gods. Avgiften är per ton gods. För vissa lågvärdiga godsslag är dock avgiften endast per ton gods. Avgiftssättningen avseende miljödifferentieringen är värdefull att bevara medan godsavgiften bör kunna diskuteras utifrån ett perspektiv där stimulans av sjöfarten eftersträvas p.g.a. miljöskäl. I har Mälar- och Vänersjöfarten varit en väsentlig del av transportsystemet. Av olika anledningar hämmas utvecklingen, för Mälarsjöfarten t.ex. genom bristande tillgänglighet p.g.a. försenad upprustning av hamn. I finns en av landets tre främsta styckegodshamnar, /hamn. Det finns alltså en transportkultur i som är väl värd att utveckla, främst av miljöskäl, men även utifrån näringslivets behov i det inre av . Mot den bakgrunden bör statens stimulans kunna ske bl.a. genom förändring av farledsavgiften. Ett slopande av den godsrelaterade farledsavgiften för insjösjöfarten skulle på ett aktivt sätt stimulera utvecklingen av detta miljövänliga transportsystem. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T499 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsvinsten med att fler åker kollektivt. Att åka kollektivt har många fördelar, både för samhället och för individen. Vi har miljömål som är svåra att nå tack vare en alltmer ökad trafik. Vi har en nollvision som innebär att ingen skall dödas eller skadas svårt i trafiken. Även om trenden just nu är positiv har vi långt till nollvisionens mål. Att åka kollektivt är ett säkert och miljövänligt sätt att färdas till arbete eller studieort. Trots en ökad satsning på kollektivtrafiken är bilen för många är en nödvändighet för att kunna komma till arbetet under rimliga omständigheter. Om allmänna kommunikationer saknas eller om tidsvinsten är stor kompenseras dessa medborgare med rätt till avdrag i deklarationen. Det ligger i samhällets intresse att finna incitament för fler att åka kollektivt till arbete eller studier. Det finns många välfärds- och miljövinster med att uppmuntra kollektivt resande. Vi måste värdera långsiktiga effekter på miljö och hälsa för att därigenom få ett helhetsperspektiv i våra beslut.
mot · GR02T500 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man skall se över möjligheterna att bygga ut E 22:an. E 22:an är en strategisk livsnerv genom och kommunicerar med ostkusten. Den är även viktig för näringslivet i , , . Vägen får allt större betydelse som kustförbindelse gentemot och inte minst för den ökade handeln med dessa länder. Men E 22:an har också varit av stor betydelse för inomregionala balans eftersom den sammanbinder de sydöstra delarna med de nordöstra och på så sätt ger en större del av möjligheten att bli en del av . Tillväxtförutsättningarna är olika i de västra delarna jämfört med de nordöstra delarna av och det är därför viktigt att man i ett tidigt skede tar tag i dessa problem. En utbyggnad av skulle även ge möjligheter för kommunerna i nordöstra , som drabbats av befolkningsminskning, att kunna locka till sig både boende och företag och på så sätt öka tillväxten i hela regionen. Men för att detta ska bli verklighet krävs det bra kommunikationer i form av buss, tåg och inte minst, vägar. För att stimulera tillväxten är det viktigt att man prioriterar en utbyggnad av .
mot · GR02T501 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att större och kostsamma underhållsobjekt som större broar och färjor skall finansieras i enlighet med den s.k. förslag. I är det enskilda vägnätet lika stort som det allmänna vägnätet. I finns flera vägsamfälligheter som underhåller stora broar som går över . Då dessa broar byggdes kommer de att att ha ett stort renoverings- och förbättringsbehov. Dessa delar av vårt land är inte särskilt välbefolkade vilket leder till mycket stora kostnader för enskilda boende inom vägsamfällighetens område. beräknade investeringsbehov för exempelvis Kärrbackstrands samfällighet handlar om 0,5 till och antalet hushåll med åretruntboende är ca 10. Alternativ väg saknas helt. Det är inte rimligt att enskilda medborgare skall bära en sådan kostnad för att ha väg till sin bostad. I den framlagda föreslås att dylika objekt som bron i Kärrbackstrand borde övergå till allmänt vägnät.
mot · GR02T502 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av vägnätet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringar i vägnätet i . Vägarna i måste förbättras En utbyggnad och förbättring av vägnätet i måste ske . Riksvägar liksom andra vägar i är i dåligt skick och i stort behov av förbättringar. har i årets budget avsatt betydligt mer pengar än regeringen till utbyggnad av motorvägar, riksvägar och andra vägar. Regeringens investeringsplaner när det gäller vägar ger anledning att tro att E 6 och andra angelägna vägprojekt i kommer att försenas. Det tidigare löftet från förre näringsministern att E 6 skulle vara utbyggd till motorväg 2007 ser inte ut att kunna uppfyllas. Enligt region väst riskerar motorvägsbygget att bli försenat på grund av brist på pengar. Detta vore en skandal. År har olika regeringsmedlemmar lovat och beslutat att E 6 skall vara utbyggd till motorväg . E 6 är mest olycksdrabbade på de sträckor som inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker till detta: Vägen har en mycket ojämn standard, bitvis smal och krokig, vilket leder till onödiga risker vid omkörningar. Andelen tunga lastbilar är stor. Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begräsad . Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning. Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas. E 6 är avslutningsvis en viktig transportled för både svenska och norska transporter. Fler än 1 000 människor har skadats på mellan och , med mänskliga lidanden och stora samhällsekonomiska kostnader som följd. Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av till motorväg till norska gränsen bl.a. följande: Miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna. Det är därför mycket oroande att regeringen i årets budget inte har anvisat region väst de pengar som behövs för att följa tidigare fattade beslut. Det är skrämmande att veta att regeringens politik kommer att leda till att fler människor än nödvändigt kommer att förolyckas på . Detta är en följd av att E 6-utbyggnaden försenas. Regeringen riskerar än en gång att svika . Varken riksdagsbeslut eller vallöften verkar regeringen kunna uppfylla. De medel som behövs för att E 6 skall vara klar som motorväg och som tidigare utlovats måste tas fram.
mot · GR02T503 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mopeder och trafiksäkerhet. Enligt uppgifter i media så har 10 personer omkommit och mer än 200 skadats i samband med olyckor där en eller flera mopeder varit inblandade. Många av olyckorna kan säkert kopplas samman med bristande kunskaper i trafiksäkerhetsfrågor hos ungdomarna samt att mopederna på ett eller annat sätt manipulerats för att hastigheten skall bli högre än den tillåtna. Artiklar i media vittnar om att en del återförsäljare gärna visar köparen hur man ska bete sig för att få mopeden att gå fortare än vad svenska bestämmelser tillåter. För att minska antalet olyckor måste åtgärder vidtas. Regeringen bör verka för att se till att ungdomar som går i får undervisning i gällande trafikbestämmelser samt körlektioner för moped. Regeringen bör också vidta åtgärder för att återförsäljare av mopeder endera genom frivillig överenskommelse eller genom lag, tar ett ansvar vid försäljningen av mopeder. Om någon ger anvisning om hur en moped kan manipuleras för att kunna överträda gällande hastighetsbestämmelser skall denne kunna ställas till ansvar.
mot · GR02T504 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tidigareläggning av byggstart för resecentrum i . En regions tillgång på goda kommunikationer är en väl dokumenterad framgångsfaktor för regional utveckling. Tillsammans med andra faktorer, såsom god och hög utbildningsnivå, god och konstruktiv samverkan mellan regionens aktörer och en attraktiv livsmiljö kommer kommunikationer och samordningen mellan olika transportslag, högt upp på listan över insatser som samhället förväntas stå för. I arbetet med tillväxtavtalet för lyfts pendlingsmöjligheterna fram som en avgörande faktor för att man skall kunna bo kvar på sin bostadsort, även om arbetet finns på annan ort. Kollektiva pendlingsmöjligheter ökar även den mindre kommunens möjlighet att konkurrera, som en plats med god boende- och livsmiljö, men med ett bra arbete inom pendlingsavstånd. En god kollektivtrafik är inte bara en fråga om turtäthet och fordonsstandard, utan i lika hög grad en fråga om infrastruktur, intryck, service och bekvämlighet i anslutning till själva resan. pågår ett arbete inom att utveckla den regionala tågtrafiken. Bland annat förnyar vagnsparken för att erbjuda bättre resandestandard i bekvämare och miljövänligare fordon. Dessutom har ett samarbete, Gränstrafiken, etablerats med och län och med Hedmarks fylke i , om utvecklat regionalt resande. Detta för att erhålla en regionförstoring innehållande bl.a. tre universitet/högskolor samt pendlingsmöjligheter mellan dessa regioner såväl som till . Rikstrafiken har också anslagit medel för regionöverskridande mellan /och . Påpekas bör också att den långväga tågtrafiken mellan och enbart gör stopp i och . Mellanliggande stationer/orter servas via den uppbyggda gränstrafiken, med omstigning i huvudsak i till fjärrtåget. behöver ett resecentrum i . En plats där olika trafikslag kan sammanföras och övergångar mellan trafikslagen underlättas, allt för att förbättra kollektivtrafikens tillgänglighet, attraktivitet och konkurrenskraft. har fastställt transportpolitiska mål, vilka är styrande bland annat för den del av transportsystemet som den av samhället styrda och delfinansierade kollektivtrafiken utgör. Som övergripande transportpolitiskt mål gäller att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utvecklingen av ett resecentrum är ett projekt som helt ligger i linje med detta mål och dessutom berör samtliga sex underliggande delmål inom det transportpolitiska området. I slutliga förslag till Framtidsplan för järnvägen för perioden 20042015 finns i och för sig Resecentrum i omnämnt. Problemet är att det planeringsmässigt är inplanerat mycket sent i perioden, så sent att de satsningar som pågår i och hela regionen riskerar att gå om intet pga de brister som finns vid nuvarande järnvägs- och busstation i . Ska kunna utvecklas till bli en bärkraftig region krävs en infrastruktursatsning i ett nytt resecentrum som ger möjligheter till pendlingsresor åt alla håll. Därför behövs en tidigareläggning av det planerade resecentrumet i till .
mot · GR02T505 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande lagstiftning om tillståndsprövning av vägskyltning. Vägskyltning ska tjäna trafikanternas intressen. Allmänhetens intresse av att genom skyltning vid vägar bli informerad om trafiksituationer och olika angelägna väghänvisningar bör på ett snabbt och effektivt sätt tillvaratagas. Detta har ibland försvårats eller förhindrats av att inte har beviljat ansökan. Det är enligt min mening olyckligt om besluten flyttas alltför långt från dem som bor och trafikerar de vägsträckor som kan vara aktuella för tillfällig skyltning. Det har till exempel gällt lokalbefolkningens behov av att varna för tillfällig viltfara i samband med att man uppmärksammat att älgar, rådjur eller annat vilt vistas på eller nära en tungt trafikerad riksväg eller att ett tillfälligt evenemang inom besöksnäringen inte kunnat göra väghänvisningar för tillfälliga besökare. Även företagare har ibland blivit missgynnade av beslut från . Därför finns det all anledning att se över möjligheterna att förstärka kommunernas inflytande över vägskyltningen. Vi anser att beslut om tillstånd för skyltning av vägar bör prövas och avgöras av den kommun där den aktuella vägsträckningen är belägen och vill därför att regeringen gör en översyn av gällande lagstiftning så att kommunerna övertar tillståndsprövningen från .
mot · GR02T506 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väginvesteringar. Investeringar i infrastrukturen är viktiga. Det är samtliga av partier överens om. Till infrastruktur hör det nationella vägnätet. Under en följd av år har majoriteten lovat mer än vad de har kunnat leverera när det gäller väginvesteringar. Det gäller till exempel E 18 som är en livsnerv för landet och för . E 18 är en av de hårdast trafikerade vägarna i landet med många strategiskt viktiga transporter av olika slag. Jag anser att åtminstone sträckorna VästjädraVästerås och SagånEnköping ska uppgraderas till motorvägstandard. Det bör göra klart för regeringen. Motiven torde vara kända för de flesta men tyvärr prioriteras vägsträckorna ned av . E 18 är en livsnerv för Arlandaområdet, är viktig för med sina godstransporter, tjänsteresor och arbetspendling. Goda transporter utefter E 18 är en viktig del i förutsättningar för att skapa god tillväxt i . En uppgradering till motorväg skulle sannolikt minska olycksriskerna jämfört med . Möjligheterna att investera i det nationella vägnätet är beroende av vilka resurser som anslår till väginvesteringar. Men minst lika viktigt är vilka prioriteringar som gör. bör klargöra för regeringen betydelsen av att E 18 i större utsträckning uppgraderas till motorväg.