ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub294 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt satsning på lärande och kompetensutveckling inom elektroniska kommunikationer och multimedier i skolan. Den stora satsningen på ITiS, IT i skolan, är en av de viktigaste satsningar som genomförts för att ska bli ett informationssamhälle för alla och en världsledande IT-nation. Satsningen genomfördes 19992002 och innebar ett erbjudande till lärare att genomföra en kompetensutveckling med en dator som personligt arbetsverktyg. 60 000 lärare har utbildats i att hantera informationsteknik och multimedier. En halv miljon barn har haft möjlighet att genom den IT-pedagogik som formades lära sig och öva sig i att använda dator i vardagen, i övriga ämnen och som läxhjälpmedel. Även handledare och skolledare har berörts av projektet. En del av satsningen innebar ett stasbidrag för förstärkning av infrastrukturern för IT i skolan. Bidraget skulle bidra till en förbättrad Internetanslutning av skolorna och till e-postadresser till samtliga lärare och elever. är projektet nedlagt. Istället har Myndigheten för skolutveckling från ansvaret för att ta tillvara, utveckla och sprida erfarenheter från ITiS. Att ta tillvara de resultat som redan uppnåtts är viktigt, men inte tillräckligt. Om ska kunna fortsätta att utvecklas som IT-nation krävs offensiva framtidssatsningar. Det är också viktigt att vi ser till att IT-samhället inte ökar klassklyftorna, utan istället bidrar till att utjämna dem. Därför bör Myndigheten för skolutveckling ges i uppdrag att undersöka möjligheterna till en fortsatt satsning på lärande och kompetensutveckling inom elektroniska kommunikationer och multimedier i skolan.
mot · GR02Ub296 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemen med studiefinansieringen för teckenspråks- och dövblindtolkar samt för vuxendövtolkar. är en av de skolor som utbildar teckenspråks- och dövblindtolkar samt vuxendövtolkar. Utbildningarna har höga behörighetskrav. De bedrivs på eftergymnasial nivå förutom vuxendövtolksutbildningen där av tre är på gymnasial nivå. För att bli antagen till teckenspråks- och dövblindtolksutbildningen krävs tvåårig teckenspråkslinje på gymnasial nivå. Det råder skriande brist på tolkar med teckenspråkskompetens. Glädjande nog är många intresserade av att utbilda sig till dessa yrken. Erfarenheterna från är emellertid att sedan det nya studiemedelssystemet infördes har antalet avhopp från utbildningen ökat markant. Inte sällan avstår även elever från att ansöka till utbildningen när de blir varse att studiefinansieringen blir ett problem. Det är nämligen så att antalet studiemedelsberättigade terminer på gymnasienivå ofta inte räcker till. I de fall studenten redan i ungdomsgymnasiet är målinriktad och läser svenska A och B och väljer teckenspråkslinjen räcker terminerna för fullföljande av utbildningen. Problemen uppstår istället för dem som börjat studera som vuxna och på komvux beslutar sig för att utbilda sig till vuxendövtolk. Paradoxalt nog upptäcker de studenterna, i allt för många fall, att studiefinansieringen är klar från och med årskurs två och fortsättningsvis men inte för årskurs ett. Som tidigare nämnts råder stor brist på tolkar med teckenspråkskompetens. Med största sannolikhet kommer bristen framöver att bli än större. Regeringen har utarbetat direktiv till en utredning som skall kartlägga teckenspråkets ställning och betydelse för gruppen döva. Eftersom denna grupp måste anses ha större behov än tillgång till tolkning kommer bristen på utbildad tolkpersonal att bli än större. En förändring av de studieekonomiska villkoren torde vara det smidigaste sättet att avhjälpa bristen på utbildad personal.
mot · GR02Ub298 · 2003-10-07 00:00:00 — Nedläggning av Centrala lokalkontor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka vilka konsekvenser nedläggningen av Centrala , , lokalkontor får för studenterna. Den kraftiga expansionen av utbildningsväsendet, och reformeringen av studiestödssystemet innebar stora påfrestningar för , . lyckades inte myndigheten uppnå de uppsatta målen. Däremot bedömer regeringen att CSN har lyckats mycket bättre genom framför allt ett väl utvecklat IT-stöd. Det är positivt att CSN förbättrade sina handläggningstider . har CSN beslutat att elva av de 25 lokalkontoren som CSN har i landet skall läggas ned. Det handlar om lokalkontoren i , , , , , , , , , och . Utöver nedläggningen av dessa lokalkontor vill CSN:s ledning spara in 4045 heltidstjänster vid huvudkontoret i . Sannolikheten är mycket stor att handläggningstiderna kommer att bli långa. Studenterna kommer åter att få vänta i månader på sitt studiemedel. Enligt min mening bör regeringen undersöka vilka konsekvenser nedläggningen av CSN:s lokalkontor får för studenterna.
mot · GR02Ub301 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad kunskap om smärta tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att smärtkunskap bör vara en obligatorisk del i all medicinsk utbildning av såväl läkare som sjuksköterskor och övriga medicinska yrkesgrupper. Ingen ska behöva ha ont i onödan! Underdosering och felaktigt val av smärtstillande medel förekommer fortfarande inom sjukvården. är man på grund av ogrundad rädsla för missbruk väldigt restriktiv med att ge smärtbehandling inklusive morfinpreparat i tillräcklig mängd till patienter med t.ex. cancersmärtor. Orsaken till detta beror framför allt på bristande smärtkunskap. Korrekt behandling orsakar inte missbruk. är inte utbildningen i smärtvård tillräckligt bra, vare sig i läkar- eller sjuksköterskeutbildningen. Utbildning i smärtkunskap bör vara ett obligatoriskt ämne i utbildningen av läkare, sjuksköterskor och övriga medicinska yrkesgrupper. Att ge smärtlindring är en humanitär åtgärd som också innebär positiva kliniska effekter, eftersom smärta påverkar ämnesomsättning och sjukdomsutveckling på ett negativt sätt. Patientens allmäntillstånd påverkas negativt av otillräcklig smärtvård.
mot · GR02Ub302 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera och säkerställa hantverksyrkenas fortlevnad. Allt pekar på att skolsystemet måste ändras för att i större omfattning ge eleverna möjlighet att varva den teoretiska undervisningen med praktiskt arbete, hantverksutbildning, praktikarbete, lärlingsarbete eller vilka former man nu väljer att använda sig av. Risken är annars att alltför många elever, av nedbrytande skolleda, slutar skolan underkända i flera ämnen och genom detta starkt begränsade till möjligheten att få ett jobb. Men kanske framför allt med en förvriden och nästan hatisk syn på det samhälle som man plötsligt förväntas fungera i som en positiv och produktiv individ. Att ge varje elev i skolan en bra grund att bygga vidare på måste vara en av skolans viktigaste uppgifter. Elever som har olika svårigheter med inlärning brukar lyckas betydligt mycket bättre om teori och praktik varvas redan tidigt i skolan och . Här är ämnen som idrott, hemkunskap och slöjd ovärderliga. Vid sidan av den sociala aspekten löper parallellt problemet med allt större brist på skickliga hantverkare. Hantverksyrkena måste få högre status och inte som förpassas till skuggan av de överreklamerade manschettyrkena. En hantverkare måste få veta att hans eller hennes arbete har ett värde, inte bara för att resultatet blir en konkret produkt utan även för att arbetet är en kulturgärning, utan vilken samhället skulle bli utarmat i brist på traditioner som håller kontakt med dess egen historia. Det är viktigt att den kvalificerade yrkesutbildningen har en stor bredd och tillräckligt med utbildningsplatser så att utbildning sker i alla de olika hantverksyrken som håller på att minska. Efterfrågan på duktiga hantverkare är stor och då är det viktigt att det svenska utbildningsväsendet svarar upp emot behovet.
mot · GR02Ub303 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta organisationen (musik- och kulturskolor) utreda musikens betydelse och särskilt då den kommunala musik- och roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skriva in rätten till studier i kommunala musik- och i läroplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunala musikskolors avgifter. ger regeringen tillkänna som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan försvarsmusiken och de kommunala musik- och kulturskolorna. musik- och kulturskolor bör ges fortlöpande utredningsuppdrag angående musikens betydelse kulturellt och studiemässigt för den enskilde elevens studieresultat i samt den kulturella betydelsen i orter där den kommunala musik- och verkar sett även med utgångspunkt från föreningslivets verksamheter samt företagsetableringar, alltså den lokala arbetsmarknadens påverkan. Även den sociala betydelsen för ungdomars fritid som en alternativ verksamhet till alla kommersiella utbud i området är stor. Den frivilliga kommunala musik- och bör skrivas in i läroplan Lpo-94 som en viktig tillgång och ges en lagfäst rätt för att kunna undervisa under läroplanstid. Kommunala musik- och kulturskolor bör ges stöd i skolbudgeten för att motverka höga avgifter som utesluter någon p.g.a. kostnaden. Samverkan bör inledas mellan de kommunala musik- och kulturskolorna samt försvarets musikverksamhet i syfte att för båda parter förbättra informationen om möjligheter att få ett arbete med musik både civilt och inom försvarsmusiken. Även ett samarbete inom fortbildning borde vara ett intressant område för samverkan mellan försvarsmusiken och de kommunala musikskolorna.
mot · GR02Ub304 · 2003-10-07 00:00:00 — Skolans ansvar för barn i behov av särskilt stöd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans pedagogiska ansvar för barn i behov av särskilt stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillräckligt många utbildningsplatser för lärarutbildning. Många barn lever i familjer där en förälder har problem med alkohol eller droger. Andra barn lever med en förälder som är psykiskt sjuk. Alltför får inte skolan och sociala myndigheter vetskap om de svårigheter barnen har i familjen. Detta måste åtgärdas med att olika myndigheter i större utsträckning rapporterar om de svårigheter barnen har så att andra kan sätta in de åtgärder som är möjliga. Skolan har ett speciellt ansvar att se till att skolmiljön är så bra som möjligt och att man upprättar pedagogiska program för de här barnen. Med specialpedagogiska resurser kan mycket åstadkommas för att underlätta inlärningen för de här barnen. Pedagogiken ska utformas efter det enskilda barnets behov men ändå låta barnet vara med i sin vanliga grupp eller klass. Detta bör ges regeringen till känna. Antalet specialpedagoger i landets kommuner är ännu för litet. Stora insatser görs på många håll men en flaskhals är antalet utbildningsplatser på lärarhögskolorna. Regeringen måste ta sitt ansvar och se till att de lärare som behövs också kan utbildas. Att som i senaste budgetpropositionen skära ner platsantalet ger helt fel signaler. För barnen med särskilda behov är dessutom behovet av specialpedagoger uttalat. Antalet platser i lärarutbildningarna bör därför utökas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub305 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör tilldelas forskarutbildning inom området teknik. har vuxit snabbt till att ha cirka 6 000 helårsstudenter. av eleverna läser på distans, ett koncept där är väldigt framgångsrik. Forskningsmedlen har vuxit från till . I budgetpropositionen kan man se att fullgjort utbildningsuppdraget vad avser antalet helårsstudenter och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. När det gäller forskningen så har högskolan framgångsrikt knutit till sig avancerade forskningsmiljöer som Byggd miljö i och . har även en omfattande forskarutbildning, som är beroende av andra universitet och högskolor. Samarbetet i sig är fruktbart och utvecklande, men möjligheten av att inte kunna ha egna doktorander skapar också hinder för utvecklingen. uppfyller kvalitetskraven för forskarutbildningen inom teknikområdet, inom humanioraområdet, inom samhällsvetenskapsområdet och genom även inom medicinområdet. Högskolan kommer därför i ett första steg att ansöka om egen forskarutbildning inom teknikområdet. Ur ett regionalt perspektiv finns det goda skäl till att skulle få universitetsstatus. har andelen ungdomar från länet som sökt sig till högre utbildning ökat från till . Motsvarande utveckling skulle kunna ske inom forskarutbildningen och därigenom motverka flykten från länet av högutbildade ungdomar. Statistiken visar att av de examinerade från högskolor utan vetenskapsområde fortsatte till forskarutbildning. Motsvarande siffra varierar från på högskolor med vetenskapsområde och för de stora universiteten. En forskarutbildning vid skulle öka möjligheten att ta tillvara länets begåvningar på bästa sätt. skulle få ett större intresse av att etablera sig i vårt län. En förstärkt forskning och forskarutbildning och en status som universitet kan vara ett medel att återföra forskning och utveckling till länet. Det skulle stärka framtidstron och självförtroendet och kunna bidra till nyföretagande och företagsetableringar. En egen forskarutbildning skulle även vara ett kraftfullt stöd för innovationsprocessen i länet. Kommunerna börjar alltmer att efterfråga forskning i anslutning till näringsliv, kulturliv och samhällsliv. För länets studenter är det viktigt att högskolans höga kvalitet vinner allmänt erkännande och att de behandlas likvärdigt på arbetsmarknaden, som om de gått samma utbildning på en av de stora och gamla högskolorna eller universiteten. Ungdomar i bör rimligtvis ha samma möjligheter att skaffa sig en forskarutbildning som ungdomarna i eller . är nu mogen för att gå från högskola till universitet och ett första steg är att få en egen forskarutbildning inom området teknik. Det skulle gagna ett län där utbildningsnivån är låg i förhållande till övriga riket och där arbetslösheten relativt är betydligt högre än i riket. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub307 · 2003-10-07 00:00:00 — Bredare intagning till högskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bredare intagning till högskolan. har ansökning/intagning till lärarutbildningen bred ingång över hela landet. Detta har fått en mycket positiv effekt eftersom många av de studerande på högskolan inte behöver ta det slutgiltiga valet vilken inriktning man skall läsa förrän högskolestudier. Det är också mycket positivt att studenterna får en baskunskap som spänner över fler åldrar. Det finns också någon teknikutbildning som prövat en bredare ingång men det är upp till varje högskola att besluta. har samma tankegångar vad gäller intagningen till den framtida gymnasieskolan. Med den positiva erfarenheten från lärarutbildningen och med tankar borde det vara naturligt att ta samma steg vad gäller teknisk utbildning och utbildning inom hälso- och sjukvård. Många studenter skulle uppskatta betänketid innan de fastställer sin definitiva inriktning och riskerna för att studenterna avbryter sin utbildning minskar.
mot · GR02Ub308 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om retorikens plats i skolans undervisning. Retorik, alltså vältalighet, skapades och var ett centralt ämne i undervisningen. Ett helt regelsystem utformades för talekonsten. Det blev viktigt att genom utbildning lära sig att behärska dessa regler för att bli en framgångsrik man inom till exempel politiken. Naturligtvis var det en färdighet som framför allt männen ansågs behöva behärska. finns det ett förnyat intresse för retoriken, talekonsten. Begreppets användningsområde har också vidgats till att omfatta andra former av kommunikation. Detta har skett mot bakgrund av att vi lever i ett kommunikationssamhälle där vi översköljs av information och budskap i många olika former. Det räcker att nämna reklamen. Om retoriken var ett redskap för överklassen kan vi i stället betrakta den från demokratisk synpunkt. I ett demokratiskt samhälle ska alla kunna göra sin röst hörd. Jag anser därför att ämnet retorik ska ges plats i skolans undervisning. Det ska givetvis ske utifrån ett bredare perspektiv än vad som förr var fallet. Grunden ska dock vara densamma att ge människor kunskaper att våga framföra sina åsikter men också att lära sig respektera andras uppfattning i ett demokratiskt samtal. Ett annat angeläget tema i undervisningen bör vara att uppöva människors kritiska förmåga inför olika budskap. Det gäller till exempel reklamens budskap men också politikens.
mot · GR02Ub310 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa förberedande körkortsutbildning inom gymnasieskolan. Det övergripande utbildningspolitiska målet är att alla barn och ungdomar ska erbjudas en god utbildning. Genom utbildningen får den enskilde bättre beredskap att möta förändringar i arbetslivet och i samhället. När det gäller vissa yrkesinriktade utbildningar på gymnasieskolan kan elevernas möjlighet att få arbete efter avslutade studier begränsas av att de inte har körkort. är det på grund av de höga kostnaderna svårt för många ungdomar att skaffa körkort, delvis beroende på att samhällets ökade krav drivit upp kostnaderna. Särskilt svårt är det för ungdomar i familjer där möjlighet till privat övningskörning inte finns och i familjer med knappa ekonomiska resurser. De ekonomiska hindren för att ta körkort kan i förlängningen leda till ökad ungdomsarbetslöshet, orättvisa och social segregering. Ett sätt att minska dessa orättvisor vore att införa förberedande körkortsutbildning i vissa yrkesinriktade utbildningar inom gymnasieskolan.
mot · GR02Ub311 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den regionala aspekten inom forskningspolitiken. har en av landets högsta ungdomsarbetslösheter och lägsta utbildningsnivåer. har dock starkt bidragit till att höja utbildningsnivån i länet. har andelen ungdomar i länet som sökt sig till högre utbildning ökat från till . Möjlighet till distansutbildning har även varit en bidragande orsak till den höjda utbildningsnivån. Bland landets universitet och högskolor finns det ingen som har en högre andel distansutbildning i sitt utbud än just . Det är nu dags att gå ytterligare ett steg och låta bli universitet. Ungdomarna i och studenterna vid bör ha samma möjligheter som ungdomarna i landet i stort att skaffa sig en forskarutbildning. Detta skulle betyda mycket för regionen. En egen forskarutbildning skulle kunna stimulera högutbildade ungdomar att söka sig till och även stanna i regionen samt intressera högteknologiska företag för att etablera sig i regionen. Regionen behöver utveckling av kunskapsbaserade företag. Genom att högskolan får en tydlig egen forskarutbildning ökar även möjligheten att rekrytera begåvade ungdomar från hela landet och speciellt från regionen till forskarutbildning. Högskolan har en forskning av nationell toppklass inom flera specialområden, mycket beroende på att forskningsinstitut som Byggd miljö i och knutits hit. En egen forskarutbildning innebär möjligheter att säkra och ytterligare höja grundutbildningens kvalitet. Det är också en fråga om status, vilket innebär att den höga kvaliteten också vinner allmänt erkännande. har varit framgångsrik i att knyta till sig avancerade forskningsmiljöer av nationell och internationell betydelse som Byggd miljö i och . En egen forskarutbildning ger möjlighet att utveckla och göra dessa resurser tillgängliga för hela landets utveckling. För att bygga upp nationell spjutspetsforskning måste hela landets resurser av begåvningar och vetenskaplig kompetens utnyttjas. Om regionerna skall kunna utvecklas behövs livskraftig forskning och forskarutbildning i nära samverkan med näringsliv och samhälle ute i regionerna. I avvaktan på en kommande forskningspolitisk proposition är det viktigt att framhålla att såväl det nationella som det regionala perspektivet bör ges stor tyngd i forskningspolitiken. Här är utvecklingen av till universitet en del.
mot · GR02Ub312 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av studiebidragssystemet för ungdomar. I har utbildningsprocessen förändrats så att nästan alla ungdomar läser på gymnasiet. Det är positivt att allt fler har möjlighet till en bra utbildning. I dagens kan ungdomar i regel inte försörja sig själva förrän . Ett barn får barnbidrag 12 månader , en ungdom får nu studiehjälp 10 månader. 10 månaders studiemedel för gymnasieelever är en utveckling åt rätt håll. Men det kan i många familjer med två tre tonåringar ändå uppstå ekonomiska problem med tanke på vad tonåringar kostar för en familj. Detta handlar om att klassklyftorna ökar. De ungdomar som råkar vara födda i en familj med låga inkomster, eller med arbetslösa föräldrar, har inte samma möjlighet. Dessutom avses med barn varje människa under , enligt artikel 1 i om barnets rättigheter. Föräldrarna har då enligt samma konvention huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Att få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan vara besvärligt då många arbetsgivare vill att ungdomarna ska ha fyllt . Det är därför angeläget att regeringen följer frågan och kartlägger konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader så att det finns ett underlag när framtida höjningar av barn- och studiebidrag diskuteras. Det kan exempelvis visa sig vara nödvändigt att överväga om inte en utökning av studiehjälpen till årets samtliga månader är mer prioriterat än ytterligare generella höjningar av nivån för barnbidrag och studiehjälp.
mot · GR02Ub316 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modersmålsundervisningen. presenterade statsråden och en rad förslag som syftade till att stärka modersmålet och till att i större utsträckning använda modersmålet för att ge handledning och studiestöd till elever med utländsk bakgrund. Det är välkomna förslag efter 90-talets besparingsvåg, men fortfarande behöver regeringen ta ett rejält helhetsgrepp för att återupprätta modersmålets status. Det krävs en genomgripande modersmålsreform som bygger på en översyn av de samlade regelverken samt villkoren för dagens modersmålsundervisning. Modersmålsundervisningen fick besparingsvåg låg status och togs bort från många skolor och förskolor. Antalet lektionstimmar i modersmål sjönk med mellan 1991/92 och 1997/98. Samma utveckling skedde i förskolan. Alltfler skolor förlade modersmålsundervisningen utanför skoltid. talas det cirka 150 språk i . Att växa upp med flera språk berikar inte bara individen, det är också en stor rikedom för vårt land. I en internationaliserad värld och där kommunikation och handel blir allt viktigare är flerspråkigheten en viktig tillgång. Varje land som vill öka sin konkurrenskraft och som vill kommunicera med hela världen gör en investering genom att stärka stödet i modersmålsundervisning. Modersmålsundervisningen är oerhört betydelsefull av andra skäl än ekonomiska. Barn som har gått i förskolor som medvetet satsat på att utveckla barnens båda språk och som konsekvent arbetat för att hjälpa barnen att hitta en harmoni mellan, och ett förhållningssätt till, både den svenska kulturen och den kultur man har hemifrån, har klarat sig bättre genom hela livet. I Kroksbäcksskolan har man en i studieverkad, med personer som har utländska pedagogutbildningar, kunnat ge förstärkt stöd till barnen i alla ämnen också på modersmålet. Detta har medfört att en majoritet av de elever som besökt verkstaden förbättrat sina resultat i skolan.