mot · GR02MJ410 · 2003-10-07 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 2 Luftföroreningar och ohälsa 4 Inomhusmiljö och ohälsa 6 Tungmetaller, utsläpp och ohälsa 6 Miljöeffekter av läkemedel 7 Elektromagnetiska fält och ohälsa 8 Forskning om elektromagnetiska fält och ohälsa 9 Är elöverkänslighet en sjukdom? Orsaken till elöverkänslighetssymtom 11 Mat och hälsa 12 Fördelar med ekologiska produkter 13 Hälsoskadliga ämnen i fisk 14 Relationen mat, miljö och hälsa 15 Strategi för miljö och hälsa 15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredningen om hur förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen kan minska hälsoeffekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får en aktiv roll i utredningen som ser över hur minskade hälsoeffekter uppnås genom förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen. begär att regeringen ser över hur hinder för omställningen till användningen av miljömärkta läkemedel kan undanröjas i syfte att underlätta introduktionen av miljömärkta läkemedel nationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör genomföras en nationell studie och sammanställning av den forskning som hitintills utförts inom området elektromagnetisk strålning och ohälsa och att regeringen bör återkomma till med eventuella åtgärder till följd av sammanställningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla mobiltelefoner bör förses med varningstext om hälsorisker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att symtomen på elöverkänslighet bör betraktas som grund för bedömning av arbetsskada.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskning för att vetenskapligt fastställa elöverkänslighet bör fortsätta.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att se över de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livsmedel som är satta samt att verka för att metoderna för fastställandet av förfinas för en större tillförlitlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att tillsammans med berörda myndigheter och statliga verk kartlägger den kunskap och de kunskapsluckor som finns kring ekologiska livsmedels hälsoeffekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen antar en handlingsplan för ett aktivare arbete för att begränsa miljögifter i livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen antar en handlingsplan för hur källor till dioxinutsläpp skall stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att se över sambanden mellan livsmedelsproduktionens och livsmedelshanteringens effekter på den slutliga produktens miljö- och hälsopåverkan samt hur vi i detta sammanhang kan motverka de negativa hälsoeffekterna.3 begär att regeringen låter ta fram en nationell strategi för miljö och hälsa med utgångspunkten att den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inte skall ge hälsoeffekter eller orsaka skador på miljö och natur och med konsekvensredovisning vad gäller kvinnor respektive män. 1Yrkande 6 hänvisat till SfU. 2Yrkande 7 hänvisat till UbU 3Yrkande 12 hänvisat till SoU. Frågor om allergier och andra ohälsotillstånd som kan kopplas till miljöfaktorer tenderar att behandlas uppdelat. Det leder till att sambanden döljs och beslut fattas oberoende av varandra. När det gäller nya ämnen och ny teknik borde historien ha lärt oss att tillämpa försiktighet vid införande och ökad användning. Alltför ofta försöker vi infoga det nya i gamla förklaringsmodeller för att därmed få belägg för dess ofarlighet. De som vill hävda motsatsen utmålas ofta som teknikfientliga och bakåtsträvande. Erfarenheten från ett flertal områden visar dessvärre att det är först när det är för sent som samhället förstår konsekvenserna av exponeringen av ett nytt ämne eller substans och reagerar. Det var många tobaksföretag som hävdade att rökning var helt ofarligt för hälsan. De lyckades t.o.m. att presentera forskning som stödde deras påstående. Vi vågar påstå att ingen skulle hävda att rökning är oskadligt eller rent av nyttigt. vill hävda att det är positivt med den utveckling som sker i form av ny teknik och nya ämnen men att försiktighetsprincipen måste vara styrande. Människors hälsa måste ha företräde framför ensidiga marknadsintressen. Argument om brist på forskning som stöd för att inte tillämpa försiktighet är inte godtagbart. Ofta fattas beslut om ny teknik eller användande av farliga ämnen inom olika områden utan samordning varför frågan oftast inte blir tillräckligt utredd. Luftföroreningssituationen utomhus har förbättrats under . Halten av inandningsbara partiklar och ozon har dock inte minskat. Nivåerna överstiger på många platser de riktvärden som ur hälsosynpunkt inte bör överskridas; detta gäller även i viss utsträckning kvävedioxid. Trots den förbättrade luften är det sannolikt att dagens föroreningsnivåer på vissa ställen är förknippade med negativa hälsoeffekter. Antalet sjukhusinläggningar som beror på luftföroreningar har uppskattats till ca ett tusental . Det är mindre än en halv procent av samtliga sjukhusinläggningar på grund av hjärt- och lungsjukdomar. Luftföroreningar som framförallt är knutna till vägtrafik beräknas orsaka ca 100200 fall av lungcancer . Då denna siffra fastslagits genom grova uppskattningar är statistik som redovisar uppdelningen mellan kvinnor och män svårtillgänglig. Totalt inträffar ca 2 800 lungcancerfall i , varav bland kvinnor. Troligtvis är fördelningen densamma när det gäller lungcancerfall orsakade av vägtrafiken. En tendens som dock kan anas är att andelen kvinnor som drabbas av lungcancer generellt ökar. Fysisk ohälsa som ökar bland barn och ungdomar är astma och allergier som beräknas drabba av alla barn och ungdomar. Även bland vuxna ökar andelen något men inte i lika hög takt. Vad som dock är gemensamt både bland barn oh vuxna är att majoriteten som drabbas är flickor eller kvinnor. Varför astma och allergier ökat i denna omfattning bland barn och ungdomar är fortfarande till största delen okänt. Det kan inte vara obetydligt att i det här sammanhanget lyfta fram frågan om miljöföroreningar i kombination med ökade luftvägsbesvär. En möjlig orsak kan sökas i en förändrad balans mellan skyddande och utlösande faktorer. pågår en rad forskningsprojekt på området. Det är mycket angeläget att den forskningen påskyndas och utvecklas. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram mål för partiklar från framför allt dieselavgaser som är mindre än (PM 2,5) och som visat sig vara de som är mest hälsopåverkande. Enligt miljömålspropositionen (2000/01:130) ska regeringen i arbetet med att begränsa förekomsten av hälsopåverkande partiklar återkomma med ett delmål för partiklar för den nationella miljöpolitiken så snart ett mål kring detta fastställts inom EU. Ett flertal undersökningar har dock visat behovet av akuta åtgärder för att minska antalet partiklar. Bland annat har det i en studie visat sig att luftföroreningar från biltrafiken inte bara orsakar luftvägsproblem utan också hjärtsjukdomar. Sambandet är särskilt tydligt i . Någon statistik kring skillnader i hur kvinnor respektive män drabbas finns dock inte att tillgå. Undersökningen visar att de dygn då mängden partiklar från bilavgaser legat högt läggs fler akutpatienter med hjärtsjukdom in på sjukhus. Enligt , vid , är det mest intressanta med undersökningen att stigande föroreningshalter ger tydligast utslag på platser med generellt sett bra luft. Den undersökning som genomförts berör 38 miljoner människor och man har i studien rensat bort effekter av väder, veckodag, influensaläget och andra kända faktorer. Den grupp av individer som drabbas mest är äldre . I regeringens proposition Giftfri miljö (2000/01:65) konstateras att en stor andel av de cancerframkallande ämnen som förekommer i samhället finns i de petroleumbaserade bränslena. För att minska risken för hälsoeffekter till följd av användning av petroleumbaserade bränslen har regeringen åtagit sig att uppdra åt tillsammans med Kemikalieinspektionen och att utreda frågan om förändringar av användningen och sammansättningen av dessa bränslen. Regeringen har dock inte utformat detta uppdrag då arbete inom EU kring miljöklassning av fordon pågått . har och rådets direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen samt ändringar i rådets direktiv /12/EEG antagits. anser med bakgrund av arbetet inom EU att arbetet nationellt på området med att minska hälsoeffekterna orsakade av petroleumbaserade drivmedel kan återupptas. Frågan är ytterst angelägen särskilt mot bakgrund av de nya forskningsrönen som visar att hälsoeffekterna är mer omfattande än vad man tidigare antagit. anser att regeringen med utgångspunkt i regeringens proposition Giftfri miljö (2000/01:65) och direktiv /70/EG samt 93/12/EEG om kvalitet på bensin och dieselbränslen bör följa upp sitt åtagande om att tillsätta en utredning som ser över frågan om hur förändringar av användningen och sammansättningen av petroleumbaserade bränslen kan minska hälsoeffekter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser även att ska vara aktivt delaktig i den nämnda utredningens arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Besvär och symtom som kan kopplas till inomhusmiljön är relativt vanliga i . Drygt en miljon människor rapporterar symtom som de anser beror på inomhusmiljön. Det finns en rad olika orsaker till dessa besvär och varierande symtom bl.a. fukt och ventilation med trötthet, rinnande ögon och näsa samt huvudvärk som några symtom. När det gäller bostäder måste informationen till fastighetsägare och boende bli radikalt bättre både när det gäller tekniska lösningar och hälsoeffekterna av dålig ventilation, felaktiga material och dåliga bygglösningar. Att det går att bygga fastigheter med både låg energiförbrukning och god inomhusmiljö måste bli välkänt. Ansvaret för att inomhusmiljön blir god måste öka för byggansvariga och byggmaterialtillverkare. Erfarenheterna visar att regelverket är otillräckligt i detta avseende. Kan tioåriga garantier lämnas för bilars kvalitet och säkerhet måste det även vara möjligt för liknande garantier när det gäller fastigheter både vid nyproduktion och ombyggnad/renovering. 200 000 till 400 000 människor beräknas vara utsatta för radonhalter som överstiger det fastslagna gränsvärdet. En riskbedömning är att radon orsakar ca 400 lungcancerfall , huvudsakligen bland rökare. Precis som i redovisningen av lungcancerfall orsakade av luftföroreningar från vägtrafiken bygger riskbedömningen på grova uppskattningar där redovisningen mellan könen inte finns att tillgå. har i en nyligen utkommen rapport pekat på att byggfusk är en betydande risk för folkhälsan varför kontroll utifrån detta perspektiv är mycket angeläget. Tungmetaller, utsläpp och ohälsa Tungmetaller har i många fall både akuta och långsiktiga hälsoeffekter. I extrema fall har mikrodoser dödlig effekt. Tungmetaller är dock en heterogen grupp där hälsoeffekterna är högst varierande. Det är speciellt bruket och utsläppen av tre tungmetaller kvicksilver, kadmium och bly som förtjänar fortsatt speciell uppmärksamhet ur ett hälsoperspektiv. Alla tre är i vissa former synnerligen giftiga för människor även i extremt låga doser. Alla tre påverkar bland annat nervsystemet och hjärnans funktion. Barn är särskilt utsatta för påverkan även vid låga doser. När det gäller kvicksilver är det viktigt att användningen helt upphör. finns det fullgoda ersättningsmaterial i de flesta tillämpningar. Insamlingen av kvicksilver måste intensifieras. Vid de kampanjer som genomförts inom har överraskande stora mängder kvicksilver påträffats hos både privatpersoner, skolor, tandläkare, m.fl. Kunskapen är också i många fall låg om hur man ska handskas med detta kvicksilver. Det bör genomföras ett nationellt initiativ för en nationell insamling av kvicksilver och kvicksilverhaltiga produkter. Eftersom kvicksilver inte ska användas mer och eftersom det är synnerligen svårt att destruera bör åtgärder vidtas för en slutförvaring av kvicksilver avskiljt från biosfären lämpligast är förmodligen i djupt liggande bergrum. Kadmium förekommer bland annat i våra jordar. En ökning har skett av halterna på grund av tillförsel via konstgödning. I många jordar närmar sig nivåerna de gränser som finns för att tillåta odling av livsmedel. Nya studier tyder på att säkerhetsmarginalen till de kadmiumhalter som kan ge njurskador är betydligt mindre än vad man trott och det är därför av yttersta vikt att befolkningens intag av kadmium inte ökar. Kadmium finns även i batterier. Inom EU pågår ett arbete för att förbjuda kadmiumbatterier. Målet bör även vara att användningen av kadmium helt upphör och att halterna minimeras när kadmium förekommer som förorening i produkter. När det gäller bly har den största källan till utsläpp blyad bensin i stort sett upphört i . I andra länder är det dock ett fortsatt stort problem. Viktigast i när det gäller bly är dels att ersätta det där det används i stora mängder bilbatterier, ammunition, sänken, etc, dels att skapa fungerande insamlingssystem av gamla blyhaltiga produkter. är insamlingssystemen otillgängliga och kunskapen om var bly kan finnas bristfällig. Det finns även en rad andra tungmetaller där det finns risk för framtida hälsoproblem det gäller bl.a. koppar och krom. Det är därför viktigt att det inom ramen för den nya kemikaliepolitiken och de nya miljömålen upprättas handlingsplaner för kretslopp med försumbara förluster för alla dessa ämnen och produkter. Detta för att undvika liknande problem som vi har med kvicksilver och bly där vi i efterhand måste gå in med åtgärder med stora kostnader som följd för att rätta till gamla misstag. Naturligtvis är en förutsättning för att dessa system ska fungera att motsvarande process sker inom EU och övriga grannländer. Den årliga förbrukningen av läkemedel i är ca . Många läkemedel är direkt livräddande, andra lindrar symtom eller förbättrar livskvaliteten. Läkemedlen har blivit en självklar och omistlig del av vår tillvaro. Kunskaper kring läkemedels miljöpåverkan däremot är långt ifrån fullständig. Exempelvis saknas kunskap kring effekter av läkemedelsprocesser. Det är dock känt att läkemedelsrester förekommer i vattenmiljön och att läkemedlens aktiva substanser ofta är verksamma även efter att de kommer ut i naturen. De läkemedel som sannolikt är mest miljöpåverkande är könshormoner, antibiotika, cellgifter och betablockerare. Antibiotika har påvisad miljöeffekt och står för den största volymen av de kända miljöpåverkande läkemedlen. Konsekvenser av antibiotikaanvändningen kan vi se exempelvis vid där det konstaterats att det regelbundet förekommer bakterier som är resistenta mot de mest kraftfulla antibiotika som är tillgängliga. Miljöpåverkan av hormoner från exempelvis p-piller eller östrogenpreparat för kvinnor med klimakteriebesvär är även det ett problem på grund av dess miljöeffekter. Från och rapporteras att fisk som lever nära reningsverkens utsläpp blir tvåkönade: antar honegenskaper under inverkan av det renade avloppsvattnets halt av kvinnligt könshormon. Apoteksbolaget har vid ett flertal tillfällen bedrivit informationskampanjer i syfte att samla in oförbrukade läkemedel. Då detta är en viktig del i arbetet med att minska miljöeffekterna av läkemedel förutsätter att detta arbete kommer att fortlöpa och även intensifieras då det visat sig ge goda resultat. Regeringen har även uppdragit åt att utreda miljöpåverkan från läkemedel och deras förpackningar och hur denna påverkan kan begränsas. är positivt till detta uppdrag och följer med intresse utredningens arbete. Parallellt med utredningens arbete har genom eget initiativ beslutat att införa miljömärkning av alla läkemedel. Ett första steg tas redan i årets upphandling av hormonläkemedel och antibiotika till sjukhusen. Alla läkemedelsföretag som vill sälja sina produkter till måste bl.a. ange hur det tar för varje enskilt medel att försvinna ur miljön och hur giftigt läkemedlet är för vattenlevande organismer. Med denna miljödeklaration från producenten gör sedan en utvärdering som i bästa fall resulterar i en positiv bedömning. Denna bedömning tas in i Kloka listan som en markering för läkare och patient att medlet har liten miljöpåverkan. Men om utvärderingen utfaller negativt blir det ingen miljömarkering. Tanken är att alla läkemedel ska finnas kvar, men att miljömärkningen successivt ska leda till en minskad förbrukning av de medel som är miljöbelastande. anser att regeringen bör se över hur hinder för omställningen till användningen av miljömärkta läkemedel kan undanröjas i syfte att underlätta introduktionen av miljömärkta läkemedel nationellt. Detta ska ges regeringen tillkänna. Elektromagnetiska fält och ohälsa Relationerna mellan elektromagnetiska fält och hälsa har alltmer aktualiserats. Människan exponeras för olika typer av strålning från t.ex. mobiltelefoner, mobilmaster, bildskärmar och diverse elektrisk utrustning. Fler och fler ställer sig därför frågan om vilken påverkan den ökade förekomsten av elektromagnetisk strålning har på hälsan. Enskilda människor har beskrivit besvär och ohälsa vid användandet av datorer, mobiltelefoner och i samband med el i alla dess former. Den officiella uppfattningen är att man inte vet om det finns någon som blir sjuk av normala elektromagnetiska fält. Forskning om elektromagnetiska fält och ohälsa Den s.k. som utkom har starkt kritiserats och några framstående forskare valde att lämna kommittén innan slutdokumentet framlades på grund av att viktiga studier utelämnades. Flera av dem som genomförde var medlemmar i vetenskapliga råd vilket också gett anledning till kritik då misstanke finns om att motstridiga intressen kan ha påverkat rapporten. Man kan inte, enligt , helt bortse från hälsorisker i samband med exponering av elektromagnetiska fält. Vissa studier som gjorts i och utomlands visar att påverkan sker i varierande grad vilket stödjer försiktighetsprincipen, inte minst när det gäller barn och unga. Tyvärr saknar många av dessa forskare resurser för att fördjupa och vidareutveckla forskningen varför det fortfarande finns oklarheter och osäkerheter som leder till att beslut inte tas om t.ex. gränsvärden och andra försiktighetsåtgärder. I en nyligen genomförd granskning (SSI Rapport 2002:16 Epidemiologic Studies of Cellular Telephones and Cancer Risk) av bland annat professor forskning om sambandet mellan tumörer och mobiltelefonanvändning ansåg de granskande forskarna att studie inte var tillförlitlig. Andra forskare har replikerat och anser att de forskare som genomfört granskningen inte är tillförlitliga. I flertalet av de granskningar som gjorts av studier som kunnat påvisa ett samband har granskningen av dessa rapporter gjorts av personer som har anknytning till teleoperatörer och producenter. Det är oroande att forskningen om sambandet mellan elektromagnetisk strålning och hälsa presenteras på ett sådant sätt att enskilda forskare kommer att ställas mot varandra. Istället bör alla befintliga forskningsresultat sammanställas för att redovisa en helhetsbild av forskningsläget. anser att det bör genomföras en heltäckande nationell studie och sammanställning av den forskning som hitintills utförts inom området och att man återkommer till med konkreta förslag till eventuella åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Allt fler använder mobiltelefon, inte minst barn och unga, såväl på arbetet som i hemmet. Det finns några fallrapporter om människor som utvecklat olika symtom vid användning av mobiltelefon, främst GSM-telefoner. Utifrån detta har en större studie gjorts med hypotesen att symtomen skulle vara vanligare hos de med GSM-telefoner i förhållande till de med NMT-telefoner. Studien kunde inte bekräfta detta. Vad studien fann var att den tid en person talade i mobiltelefon hade betydelse för olika symtom som t.ex. värmekänsla vid örat och huvudvärk. Forskare i har visat på att mobiltelefonstrålning, vid experiment på möss, kan passera blod- hjärnbarriären vilket får anses som anmärkningsvärt. Den tredje generationens mobiltelefoner är ytterligare ett outforskat område vilket kräver att försiktighetsprincipen tillämpas. I kommer alla mobiltelefoner att förses med varning om hälsorisker. Det brittiska hälsodepartementet uppmanar konsumenterna till försiktighet eftersom de anser att det inte kan uteslutas att den elektromagnetiska strålningen från telefonerna är skadliga för hälsan. Varningstexten är särskilt riktad till barn. anser att även bör införa varningstext på mobiltelefoner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller forskning på basstationer och människor som upplever elöverkänslighet och som upplevt symtom från dessa finns det inga systematiska studier. Det har konstaterats att gränsvärdena från strålningsstyrka från fasadantenner har överskridits. Hur vanligt det är vet vi inte. har godtagit operatörernas försäkringar att gränsvärdena inte överskrids. Men eftersom forskningen varken har bekräftat eller förkastat möjligheten att strålning av denna art har effekter på hälsan måste försiktighetsprincipen råda. I avvaktan på ytterligare kunskap om risker och gränsvärden krävs det stor restriktivitet när det gäller att bevilja bygglov för mobiltelefonmaster. Alltfler människor upplever en elöverkänslighet av varierande grad. Orsaken till dessa besvär har diskuterats flitigt och inte sällan har den enskilda människan hamnat i kläm och behandlats på ett icke värdigt sätt. Det finns ännu inte någon enhetlig och samstämmig förklaring till elöverkänsligheten. Många människor upplever sig som missförstådda och utsatta som arbetsliv och familjeliv drabbats av den enskildas ohälsa. Enligt () lider 180 000 svenskar av elöverkänslighet. FEB är en handikapporganisation med 2 200 medlemmar. 200 av dessa medlemmar hade 1999 tvingats flytta till följd av sin sjukdom. Är elöverkänslighet en sjukdom? De elöverkänsliga måste ibland lämna sitt arbete på grund av omfattande besvär som de nekas sjukpenning. Elöverkänsliga kan inte vistas i elintensiva miljöer och därmed oftast inte heller på sin arbetsplats. De är i regel inte berättigade till sjukpenning även om elöverkänsligheten är diagnostiserad och läkare sjukskrivit patienten. Dessa människor kan därför hamna mellan två regelverk. Flera försäkringskassor godkänner inte elöverkänslighet som sjukdom. Inledningsvis kan sjukpenning utgå men efter utredning kan den dras in om diagnosen är elallergi. Det betyder att personer som inte kan vistas på sin arbetsplats hänvisas till socialbidrag. Enligt en överläkare på är detta inte ett korrekt sätt att förfara då det är arbetsoförmågan som är av vikt och inte orsaken till denna. Dessa skillnader i försäkringskassornas bedömning är oacceptabla och bör åtgärdas. Elöverkänsliga personer kan inte heller få sin skada bedömd som arbetsskada. De som är överkänsliga för el kan ställas inför det svåra valet att övertala sin läkare att inte skriva elöverkänslighet som diagnos på sjukintyget för att inte riskera sjukpenningen. är det viktigt utifrån arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön och rehabiliteringsansvaret att sjukintyget visar den rätta diagnosen. Detta är ett oacceptabelt förhållande. Symtomen på elöverkänslighet bör kunna betraktas som grund för bedömning av arbetsskada. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns många olika aspekter på frågan om orsaken till elöverkänslighetssymtomen och enligt , docent vid enheten för experimentell dermatologi vid , så är det inte troligt att ett forskningsfält ensamt skulle kunna besvara frågan om tänkbara orsaker. Frågan om elöverkänslighet är för komplex för detta.