mot · GR02MJ473 · 2003-10-07 00:00:00 — Anmärkningsvärt är att regeringen nu bedömer anslagsbehovet till för respektive . I stort sett alla EU-länder har en statligt finansierad Food . Som en jämförelse kan nämnas att vårt grannland har ett statligt exportfrämjande stöd på enbart för sin fiskexport. exportsatsningar är minst sagt blygsamma. I syfte att stärka livsmedelsföretagen och livsmedelsproduktionen i måste stora exportfrämjande åtgärder vidtas. Vad som ovan anförs om en satsning på exportfrämjande åtgärder för småskaligt framställda livsmedel bör ges regeringen till känna. 6.4 Särskilt utsatta områden anser att det är viktigt att särskilt utsatta jord- och skogsbruksområden samt skärgårdsmiljöer ges förutsättningar att utvecklas. Norrlandsjordbruket, den svenska skärgården och det sydsvenska höglandet är några exempel på jordbruksområden med speciella förutsättningar. Långa avstånd och ett utsatt klimat gör att förutsättningarna ser annorlunda ut än på andra håll i och EU, vilket medför merkostnader. Det är viktigt att särskild hänsyn tas till dessa områdens förutsättningar för att kunna utvecklas. Inom ramen för de merkostnadsersättningar jordbruket i har sedan anslöt sig till EU finns tre delar, varav en är en nationell finansiering. Ersättning lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruk i norra . Den totala nationella ersättningen har understigit den referensersättningsnivå som fastställdes i kommissionsbeslut 97/557/EG. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om behovet av att en översyn av systemet med den nationella ersättningen till jordbruket i utsatta områden bör komma till stånd i syfte att låta hela ersättningsnivån komma de areella näringarna till del, men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. I framför allt norra är jord- och skogsbruk beroende av varandra. På många håll är de olika enheterna för små för att kunna upprätthålla lönsam verksamhet, medan dessa näringar i kombination med varandra kan skapa lönsamma företag. Om lönsamheten inom jordbruket inte kan upprätthållas får det konsekvenser för skogsbruket. Skogsbruket genererar inte bara arbetstillfällen utan står för en mycket stor del av exportinkomster. Sammantaget kan det kombinerade jord- och skogsbruket vara en motor i utvecklingen av näringslivet och skapa bättre förutsättningar för att leva och bo på landsbygden. Jord- och skogsbruket har också en avgörande betydelse sett ur ett miljöperspektiv, bl.a. för den biologiska mångfalden. För att det kombinerade jord- och skogsbruket ska ha en god utvecklingspotential krävs att samhällets politik strävar mot samma mål och att dessa näringar inte utsätts för en negativ särbehandling. behövs det inga betydande insatser men däremot ett regelverk som skapar förutsättningar för utveckling och som också gör det möjligt att ta del av de samhällsinsatser och medel som redan finns . För att jord- och skogsbruket skall kunna vara en ännu starkare motor i näringslivet på den svenska landsbygden krävs det bl.a. att jordbruket i det fjällnära området stimuleras att nationellt anslagna medel till jordbruket används fullt ut att ersättningarna inom miljöersättningen Öppet odlingslandskap höjs. Bristande lönsamhet drabbar fler jordbrukstyper, bl.a. skärgårdsjordbruket vilket är en viktig förutsättning för att få levande skärgårdar. Bristande lönsamhet försämrar möjligheterna till att bibehålla ett öppet landskap, biologisk mångfald och sysselsättning i skärgården. De specifika förutsättningar som jordbruket i skärgården har får inte leda till en utarmning av denna näringsgren. Vi anser att det är angeläget att speciellt se över situationen för skärgårdsjordbruket och komma med förslag som kan förbättra konkurrenskraften. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att en särskild utredning bör tillsättas så fort som möjligt i syfte att ge förslag om hur konkurrenskraften för skärgårdsjordbruket kan förbättras, men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 6.5 Schackspelet med arealstöden och djurbidragen har utbetalningstidpunkten för arealstöden och djurbidragen ändrats . Ena året har stöden senarelagts, har de tidigarelagts. Detta förhållande innebär att mottagaren av stöden får en näst intill ohållbar situation i planeringsarbetet, i all synnerhet då stöden betalas ut . har de flesta lantbruksföretagare nämligen årsbokslut. anser att arealstöd och djurbidrag ska utbetalas senast den 30/11 för stödåret. Detta bör ges regeringen till känna. 7 Ekologiska och lokalproducerade livsmedel Ekologiska och lokalproducerade livsmedel blir alltmer efterfrågade av konsumenter. Alltfler vill köpa mat från lokala producenter som de känner igen, och ha möjlighet att bidra till minskade transporter för djurens och miljöns skull. Denna trend ställer helt nya krav på regelverk och lagstiftning så att denna form av livsmedelsproduktion inte missgynnas. mål om ekologisk odling och djurhållning kommer antagligen att kunna nås, tack vare att jordbrukare har arbetat hårt med att ställa om sin produktion och konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat. av den odlade arealen är ekologisk (målet är ) och målen avseende den ekologiska djurproduktionen är nästan uppfyllda (bör av mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm finnas i ekologisk produktion). Det fanns ungefär 3 900 Kravgodkända produkter för konsumenterna att välja bland. Trots detta är statistiken inte lika tilltalande när det gäller enstaka varuslag, till exempel var av äggen ekologiska 2002. För att miljömålen skall kunna nås och djurhållningen förbättras krävs en generell miljöanpassning inom jordbruket. är det viktigt att den Kravmärkta produktionen kan gå före och driva utvecklingen framåt. För att detta skall vara möjligt och målen skall uppfyllas, måste forskningen inom detta område utökas. Ett yrkande om mer forskningsanslag för att främja ekologiskt producerade livsmedel finns under rubriken och ökad forskning om ekologiskt lantbruk i denna motion. () sammanställde svensk och utländsk forskning om miljöeffekterna av ekologisk produktion jämfört med konventionell. Följande slutsatser kunde dras: Ekologiskt lantbruk läcker inte kemiska bekämpningsmedel till yt- och grundvatten. Ekologisk produktion gynnar den biologiska mångfalden. I ekologisk odling begränsas läckaget av näringsämnen. SLU:s sammanställning indikerar också att ekologisk produktion släpper ut mindre växthusgaser samt att produktionen använder mindre energi, ger bättre växtnäringsbalans och gynnar jordens bördighet. Ytterligare argumentation är överflödig. månar om det ekologiska jordbruket som ett komplement till ett alltmer miljöanpassat konventionellt jordbruk. För att tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på lokalproducerade livsmedel och producenternas behov av alternativa marknader krävs nya former av distributionskanaler som komplement till de sedvanliga. Genom att upprätta kanaler mellan producenter och privatpersoner, storkök samt restauranger kan jordbruket trygga avsättningen för sina produkter. finner konsumenterna rutiner för att handla lokalproducerat. Projekt som Bondens egen marknad som skapar mötesplatser mellan producenter och konsumenter är spännande. hoppas vi få se fler exempel på när lokalproducerad konsumtion kan blomstra. vill främja svensk livsmedelsproduktion på flera sätt. Vi har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att satsa på lokala varumärken där lokala mattraditioner samordnas med turismen, men detta har ännu inte behandlats i bör ges regeringen till känna, varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 8 och säkra livsmedel och säkra livsmedel är mycket viktigt för människors hälsa och välbefinnande, inte minst för våra barn. Livsmedel framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt är en livskvalitetfråga. Den ständigt pågående debatten kring livsmedelssäkerhet visar att ett förebyggande livsmedelsarbete måste prioriteras. I då jordbruksnäringen internationaliseras kommer människor allt längre från produktionen vilket medför att människor inte vet hur den mat de äter produceras. Banden mellan konsumenter och producenter måste stärkas så att förtroendet för livsmedelsproduktionen främjas. Livsmedel skiljer sig från andra produkter genom sin tydliga koppling till djur, miljö, hälsa och livskvalitet. Det är därför viktigt att utbilda och informera konsumenterna och på så sätt stärka konsumentmakten. Konsumenter som gör aktiva val i livsmedelsbutiker, på arbetsplatser, i skolor etc. kan tillsammans påverka utvecklingen. De kommuner och landsting som vill servera lokalt producerad mat ska kunna göra det. När det gäller offentlig upphandling är det viktigt att för livsmedel möjliggör att produktionsmetoder kring djur- och miljöomsorg får beaktas. Detta bör ges regeringen till känna. Oroväckande rapporter påvisar att många elever avstår skollunchen, och i många fall även frukosten, något som påverkar studierna negativt. Inflytande, ökad förståelse och engagemang kring sunda matvanor måste prioriteras bland olika målgrupper. Valfriheten och konsumentmakten måste stärkas. anser därför att konsumentorganisationer måste stärkas och stödjas genom att de tilldelas delar av anslag. Detta bör ges regeringen till känna. har i en tidigare motion yrkat på att för att främja valfriheten vill vi att konsumenter ska ges rätten till information och konsekvent märkning av livsmedel beträffande produktionsland, produktionsmetoder, förekomsten av genmodifierade produkter, antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser, men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Livsmedelskontroll är mycket viktigt vad gäller dels kvalitetssäkring, dels konsumenternas förtroende för producenter och efterföljande led som hanterar de olika produkterna. I tider då livsmedelsmarknaden blir alltmer internationell är det viktigt att vi driver på för att andra länder ska sköta sin livsmedelskontroll på ett lika framgångsrikt sätt som i . har det blivit svårt för många kommuner att hinna med en tillfredsställande tillsyn, något som kan vara följden av att vi importerar stora mängder livsmedel. Ansvaret för att t.ex. salmonellasmittade produkter inte når fram till konsumenterna ligger i sista hand på kommunernas livsmedelsinspektörer. Den kommunala livsmedelstillsynen behöver på många håll tilldelas mer resurser. Även bör få mer resurser för att göra fler stickprovskontroller. Vi vill dock se att en fortsatt livsmedelstillsyn bedrivs. Det är viktigt för att främja kontakterna mellan tillsynsmyndighet och näringsidkare. Förslaget om att förstatliga livsmedelstillsynen skulle medföra att den så viktiga lokalkännedomen skulle gå förlorad, som administrationen av många skulle upplevas som krångligare. Resurserna till och kommunernas livsmedelstillsyn bör utökas. Vad som ovan anförs om att utöka resurserna till livsmedelstillsynen bör ges regeringen till känna. 8.2.1 Salmonella ett internationellt problem har, internationellt sett, en mycket låg förekomst av salmonella. Mindre än en procent av alla djur och livsmedel är smittade. Det var också därför EU, inför inträde i unionen, gick med på det svenska kravet på salmonellakontroll av exporten hit. Detta har gett rätt att kräva att kött av nöt, svin och fjäderfä skall vara salmonellaundersökt före införsel till . har vi dock inte längre krav på obligatorisk egenkontroll av salmonella i köttberedningar införda från annat EU-land. Med köttberedningar avses exempelvis marinerad kyckling, kebab, malet kött med kryddor samt saltat och rimmat kött. Detta är en stor brist i salmonellasäkerheten, varför skall verka för att även krav på salmonellakontroll i köttberedningar skall ingå i kontrollen inom EU, inte minst för att inte svenska producenter skall missgynnas i konkurrensen. Det krävs framför allt att problemet åtgärdas vid källan, och det är därför av stor vikt att ambitionsnivån för att bekämpa problemet med salmonella höjs inom EU. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om salmonellakontroll inom EU bör ges regeringen till känna, men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Ett särskilt tillsynsprojekt för nötköttskontroll bör inrättas hos . Kontrollen mellan det enskilda djuret/djurgruppen och köttet i butiken måste förbättras. Detta är av intresse för konsumenter, producenter, handlare och myndigheter. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att inrätta ett särskilt tillsynsprojekt för nötköttskontroll ännu inte har behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Antibiotikaresistensen ökar dramatiskt i den västliga delen av världen. Än är läget bra i , d.v.s. låg förekomst av antibiotikaresistens. har en i tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att för att detta goda läge ska bibehållas är det viktigt att tillsynen beträffande användningen av antibiotika och antibiotikaliknande medel t.ex. koccidiostatika bör ökas bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Livsmedel får allt oftare tillsatser som har funktioner som inte bara är knutna till livsmedlets ursprungliga funktion. Så kallade functional foods, livsmedel som anses ha förmåga att minska risken för sjukdomar, blir allt populärare. Funktionella livsmedel utgör en mycket intressant framtidssektor för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. har tillsammans med en framskjuten ställning inom detta område. kvarstår dock många frågetecken. Exempelvis är definitioner och regelverk för dessa livsmedel inte alltid helt självklara och tydliga. Därutöver finns okända möjligheter inom området att kartlägga. För att ska inta en ledande position internationellt är det viktigt att främja samordning mellan olika forskningsinstanser, livsmedelsindustrin, jordbrukssektorn m.fl. Djurskyddet i och många andra länder har, med all rätt, flitigt debatterats . Självklart ska djur behandlas väl och skyddas från lidande. Konsumenter ska kunna känna sig trygga med vetskapen om att djur behandlas väl under hela sin livstid, från födsel till slakt. Djurskyddet är även viktigt för en god livsmedelskvalitet. I görs ingen skillnad mellan djur och andra varor. Det är viktigt att inte denna syn blir , utan att vi fortsätter att ständigt debattera djurskyddsfrågor och förbättra lagar och regler i och även påverka synen på djurskydd inom EU. 9.1 Djurskyddslagstiftningen och dess tillämpning Människan har genom sin unika ställning ett särskilt ansvar för att djuren behandlas väl. har ett väl utvecklat djurskydd och en stark djurskyddslag. Den svenska djurskyddslagen ger ett starkare skydd för djuren än de flesta andra länders lagstiftning. Djurskyddslagstiftningen måste dock ständigt debatteras för att om så behövs förbättras. Att lagen inte alltid efterlevs är mycket olyckligt och ger upphov till lidande hos djuren som seriösa lantbrukare med god djurhållning drabbas. har länge föreslagit en översyn av djurskyddslagen i syfte att kartlägga hur lagen fungerar i praktiken. Regeringen har ålagt den nya att göra detta. Att översynen nu kommer att göras välkomnar vi, men vi ställer oss tveksamma till om det inte kan göras av befintliga myndigheter. Se motivering under rubriken . har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om en översyn av tillämpningen av djurskyddslagen ännu inte har behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. De strängare svenska reglerna innebär kostnader för det svenska jordbruket, t.ex. för större utrymmen i djurstallar. Då en god djuromsorg inte endast är en fråga för är det viktigt att arbeta för ett gott djurskydd även i andra länder. Detta är viktigt ur ett etiskt perspektiv samt ur konkurrenssynpunkt. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att den absoluta ambitionen måste vara att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Intimt förknippade med djurskyddslagstiftning är transporterna av levande djur. Såväl slaktdjur som livdjur transporteras och far väldigt illa under transporten. EU:s transportdirektiv måste ändras så att reglerna för transporter av levande djur skärps. Exempelvis måste såväl slakt- som livdjur omfattas av direktivet, regler för transporter av ungdjur och dräktiga djur måste införas och djurtransporter bör beläggas med avgifter för att motverka onödigt lidande. Det måste även etableras kontrollfunktioner i direktivet, så att de regler som finns också efterlevs. kräver att är pådrivande för en skärpning av EU:s transportdirektiv. Utgångspunkten måste vara att transportera kött, inte levande djur. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att skärpa EU:s transportdirektiv bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. transporterades totalt 22 miljoner större lantbruksdjur (nöt, gris, får, häst) och 500 miljoner fjäderfän inom, till och från EU-länder. EU:s stöd och subventioner till transporter av slaktdjur måste upphöra eftersom stödsystemet starkt bidrar till många och långa djurtransporter. Regeringen bör inom EU verka för att subventioner till transporter av levande djur upphör. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att slopa EU:s stöd och subventioner som resulterar i transporter av levande djur bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 9.3 Mobila slakterier och gårdsslakterier Enligt ligger dödligheten under transport av grisar på ca i . Det innebär att ca 1400 av 3,2 miljoner grisar dör under själva transporten. Ungefär två tredjedelar av dödsfallen sker under själva transporten och en tredjedel sker i slakteristallet, efter transporten. Jämfört med övriga ligger , trots dessa siffror, bra till i statistiken. Undantaget är som har lägre dödlighet vid gristransporterna. En av förklaringarna kan, enligt , vara att det är kortare transporter till slakterierna i . En annan förklaring kan vara att transportfordonen har genomgått tekniska förbättringar, samt att metoder för i- och urlastning har blivit bättre. Den nuvarande svenska tillämpningen av vad gäller småskalig vidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter för bl.a. mindre slakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utveckling inom denna bransch förutsätter att regelverket omgående förenklas. Det finns många lantbrukare som gärna ser att möjligheten till slakt på gården via mobila slakterier eller närliggande gårdsslakterier blir verklighet. Det finns flera fördelar med mobila slakterier. De främsta fördelarna är att transporter av levande djur kan kortas och t.o.m. undvikas, vilket i sin tur minskar stressen för djuren. Regelverket måste förenklas och utformas så att dessa slaktformer underlättas. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att förenkla regelverket för mobila slakterier och gårdsslakterier bör ges regeringen till känna, men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Behåll djurskyddstillsynen på nivå Att flytta djurskyddstillsynen från kommunerna till den statliga länsstyrelsenivån eller till en central djurskyddsmyndighet anser vi är olyckligt. anser att denna centralisering vore en försämring av djurskyddstillsynen. Att flytta ansvaret från kommunerna skulle innebära att samordningen mellan den allmänna miljötillsynen och djurskyddstillsynen skulle brytas. Den så viktiga lokal- och personkännedomen skulle förloras som byråkratin och kostnaderna skulle öka. Djurskyddstillsynen ska finnas kvar hos kommunerna. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå bör ges regeringen till känna, men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. startar den nya sitt arbete. Myndigheten har ett gott syfte, d.v.s. att förstärka djurskyddet, men vi kräver ett bredare beslutsunderlag beträffande själva organisationen av djurskyddet. är regeringens nuvarande expertmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området. Verket har en viktig samordningsfunktion i hela livsmedelsproduktionen från jord till bord. ser stora fördelar med att behålla även djurskyddsarbetet hos och ser samordningsvinster. De brister som regeringen motiverat flytten av frågorna till en ytterligare myndighet med skulle likväl kunna åtgärdas inom förutsatt att tillräckliga resurser tilldelas. har motsagt sig förslaget om inrättande av en djurskyddsmyndighet och föreslår därför att resurser och uppgifterna åläggs och att inte startas. Vad som ovan anförs om att återföra den nya uppgifter till bör ges regeringen till känna. Den nya kommer att få konsekvenser av stora mått. En ny myndighet riskerar dessutom ökad byråkrati och dubbelarbete mellan olika myndigheter och verk. Regeringens anslag till den nya är . Trots mycket pengar så garanteras inte ett ökat djurskydd. Stor del av dessa pengar går åt till att bygga upp och administrera ännu en myndighet. Dessa anslag eller t.o.m. mindre anslag skulle betyda oerhört mycket för och dess utvecklingspotential inom djurskyddsområdet. Exempelvis kan genom ökade resurser ge ett ökat stöd åt de lokala djurskyddsinspektörerna. Vad som ovan anförs om att stärka djurskyddet, genom att tilldela mer resurser istället för att starta den nya , bör ges regeringen till känna. 9.6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar Att bekämpa smittsamma djursjukdomar är viktigt ur flera synvinklar. Djuren ska inte lida. Det handlar även om ekonomiska aspekter och förtroendet för hela näringen. För vissa sjukdomar, bland annat gruppen (transmissibel spongiform encefalopati) samt mul- och klövsjuka, är ersättningen för produktionsbortfall . 1999 beslutade om en ny epizootilag samt en särskild lag om zoonoser. tillstyrkte denna lagstiftning. Vi var kritiska till att ersättningen för produktionsbortfall vid epizootiutbrott reducerades till . Regeringen meddelar i föreskrifter vilka särskilt allvarliga epizootiska sjukdomar som berättigar till full ersättning för produktionsbortfall. Minskningen av ersättningen för produktionsbortfall innebär en risk för att icke seriösa lantbrukare försöker dölja sjuklighet hos djur. anser att det är mer korrekt att utforma ersättningsreglerna så att förebyggande arbete stimuleras. Ersättningsnivåerna bör kopplas till om djurägaren har anslutit sig till ett kontrollprogram eller inte. Ersättning för produktionsbortfall bör utgå till för besättningar som är anslutna till kontrollprogram som drabbats av epizootiutbrott. Ersättning för produktionsbortfall bör utgå för besättningar som inte är anslutna till kontrollprogram. Detta skulle på ett tydligt sätt premiera förebyggande arbete och på så sätt vara bra ur allas synvinkel. Vad som ovan anförs om förändringar av ersättningarna för produktionsbortfall vid epizootiutbrott bör ges regeringen till känna. skedde en uppmärksammad smittspridning av salmonella i . Ansvarsfrågan är ännu inte löst men händelsen uppmärksammade ändå ett annat problem i systemet. Ersättningarna till de drabbade lantbrukarna dröjde, i väntan på att ansvaret skulle utredas (beslutades dock att skulle betala ut ersättningarna i väntan på ytterligare utredning). Enskilda företagare skall inte behöva få hela sin ekonomi omkullkastad då de inte orsakat eller förvärrat smittspridningen, varför /vid framtida salmonellautbrott måste agera snabbare när det gäller ekonomisk ersättning enligt zoonosförordningen. Detta bör ges regeringen till känna. 10 Forskning och utveckling Forskning och utveckling på livsmedelsområdet är viktigt för att ta fram nya produkter och hålla en hög säkerhet.