ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr380 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bibehålla blockstödet till frivilligorganisationerna inom ramen för Nordiska ministerrådets budget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkliga akademi. Folkbildningen är en nordisk företeelse med djupa traditioner och en stor legitimitet i de nordiska samhällena. Folkbildningen och dess organisationer bidrar till ett öppet och demokratiskt samhälle, och dess inriktning på att ge människor stöd i deras utveckling som medborgare i demokratier och som kulturvarelser i samhällsgemenskapen bör vara vägledande för de politiska beslut som tas på detta område. Detta har också avspeglat sig inom ramen för Nordiska ministerrådets budget. Den utredningsrapport, Nordiskt center för vuxnas lärande, som lämnats till Nordiska ministerrådets styrgrupp för nordisk folkbildning och vuxenutbildning (FOVU) visar dock på ett synsätt som är på väg bort från den tidigare inställningen om vikten av folkrörelsernas engagemang. I utredningen föreslås att ett förändringsarbete igångsätts som innebär att samarbetet kommer att vila på en helt annan grundprincip än det nuvarande samarbetet gör. En reformering av stödinsatserna till folkbildningens institutioner och organisationer välkomnas av folkbildningsorganisationerna, men denna reformering bör ske i samråd med folkbildningsorganisationerna och med respekt för deras oberoende och självständighet. Det blockstöd som gått till folkrörelseorganisationerna bör kvarstå som en garant för politisk och nationell obundenhet. Andra stödformer, såsom projektstöd, kan tidigast reformeras när folkrörelseorganisationerna involverats i processen. I utredningen föreslås att folkliga akademi (NFA) avvecklas och att ett nytt nordiskt center för vuxnas lärande inrättas. Den bild som i utredningen tecknas av det nya nordiska centret för vuxnas lärande är ganska diffus och ospecificerad och det är därför angeläget att folkliga akademi inte avvecklas förrän den nya organisationen börjat fungera ordentligt. Om beslutet blir att inrätta det nya centret är det är också viktigt att en utvärdering av den nya organisationen snabbt genomförs, , och att folkrörelserna inkluderas i det utvärderingsarbetet.
mot · GR02Kr381 · 2003-10-07 00:00:00 — Folkbildning som en del av demokratin och det livslånga lärandet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningen som en väsentlig del av begreppet livslångt lärande och därmed vikten av att folkbildningens pedagogik används i gymnasie- och vuxenutbildningen. Folkbildningen utgör en omistlig del av den svenska och nordiska kunskaps- och bildningssynen. Betydelsen har stark bäring på insatser för traditionellt lågutbildade, men i takt med utbildningsväsendets förändring också på arbetsformer inom den högre utbildningen. De senaste årens pedagogiska utveckling i högskolan kring sådant som problembaserat lärande och basgrupper har sin grund i studiecirkelns arbetsform och metodik. Friare studieformer inom ramen för folkbildningen betyder mycket för att minska kunskapsklyftor mellan människor. Det finns otaliga exempel på folkbildningsverksamhet som en avgörande faktor för att människor skall våga och kunna ta steget till utbildning i olika former och för att få fler att förstå betydelsen av begreppet livslångt lärande. Folkbildningen är också ett av fundamenten för det svenska samhällets demokratiska utveckling. Många upplever att förutsättningarna för ett djupare samhällsengagemang har blivit svagare och framför allt svårare. Många människor ser inte möjligheter till demokratisk medverkan och dialog i frågor som berör dem som individer och i de gemenskaper man är delaktig i. Detta återspeglas bland annat i ett minskat valdeltagande. I då tempot kontinuerligt stegras i arbetsliv och samhälle, när hastighet och sekundjakt har blivit huvudfrågor, utgör folkbildningen en viktig motpol med tid för eftertanke och med mängder av möten mellan människor. Mänskliga möten på fri och frivillig grund är viktigare än någonsin med alla de krav det moderna samhället reser. Folkbildningen utgör en replipunkt för den enskilde och ett mänskligt nav i av ökande krav på i princip allt och alla. Att värna och utveckla folkbildningen är därför att slå vakt om både demokrati och folkhälsa. Folkbildningen är inne i en utvecklingsfas, bestående dels av närmandet till och samverkan med det offentliga utbildningssystemet, dels genom utveckling av nya former av folkbildning. Ett tydligt exempel på detta är samarbetet med Statens centrum för flexibelt lärande. De nya former som prövas kan möjliggöra för nya och traditionellt svårnådda grupper att hitta sin plattform för deltagande i det livslånga lärandet. Dagens folkbildning med studiecirklar, folkhögskolekurser, kulturarrangemang och andra aktiviteter har en stor bredd, med såväl kvalitativa som kvantitativa utgångspunkter. Folkbildningsaktivitet innebär att man som människa tillsammans med andra lär sig att respektera och möta olika åsikter, vågar yttra sig, blir delaktig, får kunskaper med utgångspunkt i sina egna förutsättningar. Folkbildningen utgör på så vis en viktig del i att forma ett modernt demokratiskt samhälle.
mot · GR02Kr383 · 2003-10-07 00:00:00 — Antalet tävlingsdagar på travbanorna i norra tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa alternativt reducera konsekvenserna av STC:s och ATG:s besparingsförslag som ensidigt drabbar norra travbanor. Staten tog en gång initiativ till bildandet av Aktiebolaget och Galopp (ATG) i syfte att stärka den svenska trav- och galoppsporten samt hästnäringen i stort. Därigenom har en stark ekonomisk grund lagts för svensk hästsport, vilket möjliggjort att hästnäringen slagit stabil rot i så gott som hela och särskilt då i landsbygden. Hästsporten är den snabbast växande ungdomssporten efter fotboll och har den största arenapubliken jämte fotboll sett över . Hästnäringen sysselsätter mer än 70 000 personer på hel- eller deltid och möjliggör att många lantbruk, främst i norra , kan överleva. Därför är det mycket illavarslande och starkt oroande att den svenska trav- och galoppsportens centralorganisation (STC) på uppdrag av ATG utarbetat ett besparingsförslag för att komma till rätta med en statistiskt sett påvisbar nedgång av rikstotospelet, som ensidigt drabbar den norra landsändan. Antalet tävlingsdagar på de tolv nordligaste travbanorna skall enligt förslaget reduceras med 40. Vilket kommer att drabba banorna i , , , , , och mycket hårt. Även banorna i och drabbas liksom de värmländska banorna i och . Kännetecknande för alla dessa banor är att där bedrivs även tävlingsverksamhet med den nordsvenska kallblodsrasen som är själva ursprunget till svensk travsport. Effekten av det drastiska besparingsförslaget med udden riktad mot norra blir att alla verksamma kategorier inom travnäringen, alltifrån uppfödare till ägare, tränare och kuskar för att nämna några, får en krympande ekonomisk bas för sin försörjning. Den långsiktiga överlevnaden hotas rent av för många. Staten måste ta ett vidgat ansvar för hästnäringen för att säkerställa dess överlevnad och utveckling i hela landet och då särskilt i de glesare bygder i främst norra där de ekonomiska marginalerna på grund av avstånd och klimat är mindre.
mot · GR02Kr384 · 2003-10-07 00:00:00 — Fördelning av intäkter från kasinoverksamheten hos AB tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen av intäkter från kasinoverksamheten hos AB . I utredningen på spel- och lotterimarknaden föreslås att överskottet från kasinoverksamheten hos AB tillförs en vidare krets av folkrörelser. Utredaren nämner särskilt att fler ideella organisationer ska hunna inlemmas i fördelningssystemet. Utredaren hänvisar till att tidigare uttalat att en ökad andel av AB Svenska Spels totala vinst ska tillföras folkrörelsernas barn- och ungdomsverksamhet. Då staten på så sätt vill öka sitt stöd till föreningslivet i vid mening ligger det nära till hands att utöka den bas varpå stödet grundas till att avse även AB Svenska Spels kasinoverksamhet. Barn till funktionshindrade är en särskilt utsatt grupp i samhället. När en person blir funktionshindrad drabbas hela familjen, men de insatser som görs fokuseras enbart på den funktionshindrade som individ. Det krävs ökade resurser för att synliggöra dessa barn och förbättra deras livssituation. Därför bör delar av överskottet från AB Svenska Spels kasinoverksamhet tillfalla handikapprörelsens verksamhet för barn till funktionshindrade.
mot · GR02Kr386 · 2003-10-07 00:00:00 — Det har riktats kritik mot med hänvisning till att nämnden rutinmässigt och utan närmare analys tycks avfärda en del anmälningar om kränkningar. Det är viktigt att statliga myndigheter seriöst ägnar sig åt det som de är tillsatta för att sköta. Det finns alltid en risk för att granskningen över en längre tidsperiod blir rutinmässig. Därför borde det nu vara dags att genomföra en allsidig utvärdering av verksamhet. Vi utvecklar vår politik om skadligt medieinnehåll i en särskild motion.
mot · GR02Kr388 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma och aktivt agera mot antisemitism i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som nation skall uppmärksamma och aktivt agera mot antisemitism när den uppstår i andra länder.1 1Yrkande 2 hänvisat till UU. är inte och har heller aldrig varit någon Sörgårdsidyll vad gäller antisemitiskt förtryck, kränkningar och övergrepp. Dessvärre verkar hoten mot judiska individer, symboler och institutioner öka. Ett axplock av händelser från visar på denna dystra trend. : som förbundsordförande arrangerar en fredlig manifestation mot antisemitism, rasism och islamofobi. Vi blir brutalt överfallna, en ledande företrädare blir slagen med påk och grova antisemitiska slagord skanderas. i flertalet SVT-producerade program förekommer antisemitiskt fördomsfulla inslag parallellt som antisemitiska budskap florerar i vänsterns demonstrationer mot . : En judisk tonårspojke rapporteras ha blivit kallad en smutsig jude på en full spårvagn, där han skulle knäböja inför en äldre pojke och därefter blev brutalt avslängd. Många yngre judar vittnar om samma antisemitiska schabloner i skolan och idrottsföreningar. Svenska synagogor tvingas ofta ha patrullerande poliser vid gudstjänster på grund av rädsla för trakasserier. Därför finns fog för att intensifiera insatserna för att bekämpa intoleransen, hoten och trakasserierna med antisemitiska förtecken. Visst har på många sätt ett välförtjänt gott rykte att uppmärksamma frågan via exempelvis Förintelsekonferenserna och projektet . Dessa bör fortsätta i samma anda, men mer behöver göras. Upplysning är A och O för att avslöja antisemitismens fula tryne och för att trygga det liberala, öppna och toleranta samhället. Därför krävs att lärarkåren, polisen, rättsväsendet, journalister och andra viktiga yrkesgrupper i större utsträckning ges möjlighet till utbildning, kunskap och resurser att uppmärksamma frågan. En ny våg av antisemitism sköljer över världen. Det ansedda rapporterar om flera uppmärksammade fall som inträffat efter terrordåden , den andra intifadan i och ökande militans hos extrema grupperingar. Allt oftare maskeras antisemitiska åsikter i både västvärlden och andra regioner och bland både höger- och vänstersympatisörer i angrepp mot staten . Naturligtvis bör staten kunna kritiseras som vilken annan nation som helst, men det är viktigt att denna kritik aldrig får sammanblandas med antisemitiska schabloner. Här har den ett oerhört stort ansvar att aldrig själv falla i denna fälla, men också att våga uppmärksamma övertramp av andra nationer på denna front.
mot · GR02L202 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i fastighetsmäklarlagen. I en företagsöverlåtelse ingår inte sällan den fastighet som företaget driver sin verksamhet i. har tolkat fastighetsmäklarlagen innebär gällande rätt att den som står i begrepp att överlåta ett företag där en fastighet ingår i överlåtelsen och som vill ha hjälp med förmedlingen, i vissa fall skall vara tvingad att utöver en företagsmäklare även anlita en fastighetsmäklare. In i det sista kan det vara en öppen fråga huruvida företaget slutligen kommer att överlåtas genom att ett bolag byter ägare eller om överlåtelse sker genom en försäljning av bolagets s.k. inkråm. I det senare fallet krävs medverkan av en fastighetsmäklare, men inte i det förra. Denna innebörd av gällande rätt har kritiserats i olika sammanhang, bl.a. i . I betänkande 1997/98 LU:15 uttalade lagutskottet, med anledning av en motion, att den nu redovisade ordningen inte var rimlig. Utskottet menade att förutsättningarna vid en företagsöverlåtelse som inkluderar en fastighet i så många hänseenden avviker från en ren fastighetsöverlåtelse att det saknas skäl att upprätthålla gällande lagregel. Detta gav regeringen till känna. Det har gått fattade sitt beslut. I ett frågesvar , på fråga 2000/01:270, informerade justitieministern att frågan skall tas upp, antingen inom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklarlagen som planeras, eller i något annat lämpligt sammanhang och att arbetet beräknas sättas igång . I den propositionsförteckning som regeringen överlämnat till finns inte några propositioner upptagna som rör fastighetsmäklarlagen eller annan närliggande lagstiftning. Det är inte rimligt att en så relativt liten ändring i fastighetsmäklarlagen som har påkallat skall behöva vänta på beslut. Ett lagstiftningsförslag bör därför vara tillhanda under innevarande år.
mot · GR02L203 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar om ändring i så att en god man, förvaltare eller förmyndare kan lämna redovisning av sina uppdrag då arbetet påbörjas, efter det att uppdraget påbörjats och . Förordnade gode män, förvaltare och förmyndare skall enligt 14:15 före i en årsräkning redogöra förvaltning av egendom som stått under ställföreträdarens ansvar. Årsräkning skall till överförmyndaren avges på heder och samvete. För att sprida på överförmyndarens arbetsbelastning och göra hanteringen mer rättssäker föreslår vi, att för den uppdragstagare som börjar sin arbetsuppgift exempelvis , skall redovisningsåret omfatta tiden till och med året därpå och lämnas in till överförmyndaren därefter. män och förvaltare behöver sprida sitt arbete med redovisningar över året och kan därmed ägna mer tid åt huvudmännen. Vårt förslag ökar rättssäkerheten för huvudmännen, utjämnar handläggningstiderna och gör att Överförmyndarens kontroll av redovisningarna kan utföras på ett mer grundligt och korrekt sätt . Även anförvanterna har intresse av att uppdragstid och redovisningstid överensstämmer.
mot · GR02L204 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppdraget som god man tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler beträffande ansvarsfrågan för gode män/förvaltare. Det finns ca 35 000 gode män/förvaltare i . Uppdraget som god man innebär oftast att man har tre olika uppdrag inom uppdraget, nämligen bevaka rätt, sörja för person och förvalta egendom. Huvudmännen, som gode män/förvaltare har uppdrag för, är en heterogen grupp. Det kan vara flyktingbarn, äldre dementa, psykiskt sjuka, fysiskt funktionshindrade eller personer med andra funktionshinder. En god man/förvaltare tillsätts av Tingsrätten, efter förslag från kommunen, oftast via dess Överförmyndare. Överförmyndaren är i sin tur utsedd av kommunfullmäktige och är vanligen en tjänsteman eller kommunpolitiker. För den person som är i situationen att man har en god man eller förvaltare är det naturligtvis av största vikt att uppdraget sköts med största omsorg. Att samhället beslutat att någon annan skall hantera ens egna medel är ett stort intrång i en persons integritet. Det får inte finnas några som helst misstankar om att människor som själva är svaga och utlämnade till andra, kan bli felaktigt hanterade. Det är ett skäl till att Överförmyndaren i sin tur skall granskas av eller . Trots det händer det att gode män missbrukar sina uppdrag. Det finns flera exempel på personer som blivit utsatta för stölder och rena bedrägerier av sina gode män. Ofta har inte överförmyndaren reagerat, utan förskingringen har kunna pågå länge ibland så länge att alla tillgångar helt försvunnit. Dessa ärenden hanteras som vanliga bedrägerimål och går till sedvanligt åtal. Men om den förskingrande personen saknar tillgångar får de gamla och sjuka klara sig själva. Endast om det är bevisbart att också överförmyndaren gjort fel, kan ekonomisk ersättning utgå. Vi anser att det bör utredas hur den enskilde i ett sådant läge skall kunna hållas skadeslös.
mot · GR02L205 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att talerätt om hävande av faderskap för såväl efterlevande maka som mannens arvingar bör införas. ärver efterlevande barn sin döde far även om barnet fötts utom äktenskapet. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makes frånfälle, då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigare okänd arvinge. Även om änkan misstänker att faderskapet är felaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. En förutsättning för att kunna väcka talan är nämligen att mannen inte varaktigt sammanbott med barnet och inte heller bekräftat att barnet är hans. Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § är faderskapsfrågan definitivt avgjord, och änkan har små möjligheter att ifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerätt enligt lag. Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metoderna för fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden är också en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40 000 barn berörs av föräldrars separation. Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet och trygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevande maka som mannens arvingar. Möjligheten att säkert fastställa faderskap är helt annorlunda , jämfört med bara . har tekniken att fastställa faderskap utvecklats, inte minst genom DNA-analyser.
mot · GR02L206 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen utreder arrendelagstiftningen och ger förslag till ramar för arrendesättning enligt vad i motionen anförs. Lagstiftningen angående arrenden är i behov av översyn. Arrende är en form av hyra för upplåtande av fastighet eller del därav. Syftet med arrendelagstiftningen är dels att ge brukare tillgång till mark med en lägre insats än köp av mark medför, dels att låta markägare få avkastning av fastighet som de själva ej brukar. Om arrendator och fastighetsägare ej är överens om villkoren för ett arrende kan det föras till . fastställer då en marknadsmässig arrendeavgift. Underlaget för vad som är marknadsmässigt arrende utgår från arrendenämndens statistiska uppgifter, vilka huvudsakligen består av arrendenämndens egna beslut. De arrenden som fastighetsägare och arrendator är överens om ingår sällan i detta underlag, då de ej rapporteras till nämnden. Slutsatsen blir att arrendenämnden ensidigt beslutar vad som är att betrakta som marknadsmässigt. Om parterna inte accepterar arrendenämndens beslut går det att överklaga till tingsrätt. Tingsrätten fastställer då arrendeavgiften utifrån en marknadsmässig bedömning som utgår från arrendenämndens statistiska underlag. Alltså de arrenden som av parterna inte ansetts marknadsmässiga. Bilden kompliceras ytterligare av att arrendatorer som brukar upplåten mark oftast gör egna investeringar i form av byggnader och maskiner för att uppnå syftet med markanvändningen (jordbruk eller fritidshus t ex). Har hus byggts på arrenderad tomt minskar det marknadsmässiga värdet av huset i relation till arrendets brist på marknadsmässighet. Det finns flera exempel från t ex kommun, där fritidshus är svårsålda trots attraktiva lägen beroende på arrendefrågan. Arrendator hamnar i en knipa. Om arrendatorn bedömer arrendet som icke marknadsmässigt kan han knappast sälja sin investering i form av byggnader då troligen även spekulanter anser arrendet icke marknadsmässigt. Arrendelagstiftningen bör därför utredas och förslag ges till ramar för arrendesättning enligt följande: För att ett arrende ska betraktas som skäligt ska arrendesumma påverkas av minst två högst tre faktorer. Avkastning av det värde oberoende värderingsman satt på upplåten fastighet/del av fastighet enligt genomsnittligt bolåneinstituts räntesats för lån med fastighet som säkerhet. Fastighetsägares drifts- och underhållskostnader för fastigheten. Önskar fastighetsägaren högre arrende skall det finnas möjlighet att öka arrendesumman med upp till en trettiondel av taxeringsvärdet av upplåten fastighet/del av fastighet. Dessutom bör besittningsrätten ökas så att arrendator, om punkt tre ovan räknats in i arrendeavgiften, har förköpsrätt vid fastighetens försäljning/överlåtelse och att fastighetsägaren inte kan neka köp till marknadsvärde enligt oberoende värderingsman arrende.
mot · GR02L207 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffbestämmelserna i sjölagen. Skärp lagen om onykterhet till sjöss Allt fler skaffar båt och upplever våra vackra skärgårdar och insjöar som båtägare. I allemansrätten har vi en unik tillgång till att gå i land på öar och skär och som låter oss uppleva den speciella naturen. har båtägarna ökat i antal och uppgick till cirka en miljon, varav drygt 250 000 i , enligt en uppskattning som gjordes av . Vem som helst kan köpa en båt och bege sig ut. Om båten inte är längre är och bredare än behövs inga speciella förkunskaper för att navigera den. Med denna frihet följer också ett ansvar. Tyvärr tycks många tro att man kan navigera berusad. Till sjöss är avstånden stora och båten kan kännas bedrägligt trygg. Antalet alkoholrelaterade olyckor till sjöss har ökat i antal . Därför är det hög tid att se över gällande lagstiftning och skärpa den vad det gäller onyktert framförande av båtar. Brottet sjöfylleri behandlas i sjölagen (1994:1009) 20 kap. 45 §§. Där står att om sjöfylleribrottet anses som grovt skall straffet vara fängelse i högst . Vid bedömning av huruvida brottet är grovt, skall rätten särskilt beakta: om gärningsmannen har haft en alkoholkoncentration som uppgått till i blodet eller per liter i utandningsluften, om gärningsmannen annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel, om den uppgift som gärningsmannen haft att fullgöra varit särskilt krävande med hänsyn till fartygets egenskaper eller andra omständigheter eller om framförandet av fartyget har inneburit en påtaglig fara för säkerheten till sjöss. För sjötrafiken, till skillnad från vad som gäller vägtrafiken, finns ingen promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt. Den historiska förklaringen till detta är att sjöfylleriregeln omfattar allt från kanot till det största av handelsfartyg. Reglerna för sjöfylleri är således avsevärt liberalare än rattonykterhet. har lagstiftningen skärpts beträffande rattonykterhet. Gällande lag (1951:649) för rattfylleri anger gränsen för böter eller fängelse om föraren har i blodet eller per liter i utandningsluften. lämnades ett utredningsbetänkande (SOU 2001:30) där det föreslås en lagändring vad det gäller promillegränserna. Utredningen föreslår att samma promillegräns skall gälla för förare på land som på vatten, men med vissa begränsningar. Frågan om att införa promillegränser vid sjöfylleri som inte är att anse som grovt brott har varit föremål för ett antal olika överväganden . Under förra behandlade lagutskottet (2002/03:LU3) sjöfylleri men avslog motionen i avvaktan på regeringens ställningstagande till förslag. Det är av stor vikt att en ändring av sjölagen skyndsamt behandlas i och genomförs.