mot · GR02A309 · 2003-10-07 00:00:00 — har rapporter om försämrad hälsa i kommit allt tätare. Man bör dock inte betrakta ohälsan som ett problem relaterat enbart till arbetslivet. I dagens samhälle är det många samverkande faktorer som kan leda till ohälsa. Därför anser vi att det är viktigt att stress uppmärksammas i folkhälsoarbetet. För oss kristdemokrater har det alltid varit naturligt att sätta barnen i centrum. Arbetslivet måste bli mer barnvänligt. Större flexibilitet i arbetslivet är en avgörande faktor för att minska ohälsan i samhället. I motionen pekar vi på vikten av flexibilitet och inflytande över den egna arbetstiden. Det är viktigt att människor har kontrollen över sina liv och kan anpassa arbetet efter livets skiftningar. Behov ser olika ut under olika skeden av livet. Vi belyser också de särskilda problemen med ohälsa i den offentliga sektorn. Det är viktigt att den offentliga sektorn tar tag i problemet på ett radikalt sätt. Stat, landsting och kommuner är bland de största arbetsgivarna i , och om dessa inte sköter sitt arbetsgivaransvar på ett bra sätt drabbar det många människor. Det ligger också ett självändamål i att offentlig sektor föregår med gott exempel. I motionen redogör vi också för vårt förslag om en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4.1 En sjuk utveckling 4 4.2 Vad är orsaken till de växande ohälsotalen? 4.3 Stressfaktorer i arbetslivet 6 4.4 Från handlingsförlamning till panikåtgärder vad gör regeringen? 4.5 När ohälsan blir en budgetfråga 7 5 Frihet och trygghet för ett hälsosamt arbetsliv 8 5.1 En helhetssyn på människan 8 5.2 Ett barnvänligt arbetsliv mer tid för barnen 9 5.3 Avlastning i hemmet 9 5.4 Mångfald inom vård och omsorg 10 5.5 Kvalitet och tillgänglighet i sjukvården 11 5.6 Flexibel arbetstid 11 5.7 Ökad rörlighet 12 5.8 Individuellt kompetenssparande 13 5.10 Trepartigt ansvar 14 5.13 Drogers inverkan på arbetslivet 16 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och medinflytandet när det gäller förläggningen av arbetstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad rörlighet på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuellt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om s.k. friår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det gemensamma ansvaret för hälsa som åligger både den enskilde, arbetsgivaren och den offentliga sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mångfald inom vård och omsorg.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avlastning i hemmet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnvänligt arbetsliv och föräldrarnas möjlighet att forma sin egen vardag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll. beslutar om en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett drogfritt arbetsliv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkhälsoarbetet.4 1 Yrkande 6 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 7 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 10 hänvisat till SfU. 4 Yrkande 12 hänvisat till SoU. 4.1 En sjuk utveckling Efter åtta socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk sjukskriven eller förtidspensionerad. uppgick statens kostnader för ohälsan till . Det är lika mycket som vad hela förskolan, hela och hela gymnasiet kostar. Därutöver var arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna , det vill säga lika mycket som för hela äldreomsorgen. Den totala samhällsekonomiska årskostnaden för sjukfrånvaron har beräknats till hela . Bakom de dramatiskt höga kostnader som drabbar både den offentliga sektorn och företag återfinns utsatta människor med försämrad livskvalitet. I många fall döljs mänskliga tragedier i de höga ohälsotalen. I tabellen nedan visas antal sjukdagar brutto och netto. Sjukpenningdagar brutto avser antal dagar för vilka sjukpenning betalats ut antingen som hel, trekvart, halv eller kvart. Sjukpenningdagar netto avser antal dagar med sjukpenning omräknade till . Sjukpenningdagar brutto och netto, rullande 12 månader Den senaste statistiken från RFV är nedslående. utbetalades över 110 miljoner sjukpenningdagar. Detta ska jämföras med utbetalning för 41 . Över 126 000 personer har varit sjukskrivna , varav kvinnor. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning (tidigare sjukbidrag/förtidspension) fortsätter att öka. Enligt utbetalades förtidspension/sjukbidrag till cirka 488 500 personer, vilket är en ökning med cirka 32 000 jämfört med . Antalet personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning kommer att passera en halv miljon . 4.2 Vad är orsaken till de växande ohälsotalen? Det finns inga enkla förklaringar till att ohälsotalen ökat så dramatiskt . Svaret går inte att finna i att vi har blivit sjukare. Av (SOU 2003:13) arbete framgår det snarare att folkhälsan blivit något bättre. Svaret går heller inte generellt att finna i en sämre arbetsmiljö eller ett hårdare arbetsklimat. En studie av visar att utbrändhet är minst lika vanligt hos arbetslösa och studerande som hos förvärvsarbetande. är nästan var femte sjukskriven arbetslös. Av en enkätundersökning som RFV gjort bland långtidssjukskrivna framkommer det att hälften av sjukskrivningarna beror på andra faktorer än arbete eller arbetsmiljö (RFV 2002:16 Sjukskrivnas syn på hälsa och arbete). Orsak till ohälsan kan inte heller härledas till att man exempelvis bor i en stressig storstadsmiljö. RFV har utrett frågan om de regionala skillnader som finns avseende sjukskrivningar och där framkommer det att Norrlandslänen, särskilt norrländsk glesbygd, ligger över riksgenomsnittet för ohälsotalet och att större kommuner som exempelvis och ligger under riksgenomsnittet. RFV:s enkätundersökning bland 15 000 långtidssjukskrivna visar att frågan om orsakerna till sjukskrivningar är komplexa. De långtidssjuka är långtifrån en homogen grupp och därmed heller inte mottagliga för samma typer av åtgärder. Enligt (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi) är sjukfrånvaron i hög internationellt sett. Ur ett svenskt perspektiv är ett av huvudresultaten av en studie (Den svenska sjukan, ) att det finns ett starkare samband mellan sjukfrånvaron och konjunkturcykeln i än i övriga länder. Antalet äldre som riskerar att bli frånvarande från arbetet på grund av nedsatt arbetsförmåga är större i än i länder där färre personer är kvar i arbetslivet och i synnerhet . Den svenska arbetsmiljölagen ger de yttre ramarna för vad som gäller för miljön på jobbet. har som uppgift att i detalj reglera vad som ska gälla. finns det drygt 140 föreskrifter som arbetsgivarna har att förhålla sig till. Dessutom har vi arbetsmiljöinspektionen, vars uppgift är att kontrollera att bestämmelser följs ute på arbetsplatserna. De satsningar som gjorts i när det gäller arbetsmiljöfrågor är omfattande och bör ha minskat den sjukfrånvaro som har samband med arbetsmiljön. Kristdemokrater drar slutsatsen att det är människors svårigheter att få sitt eget livspussel att gå ihop som skapar en betydande del av ohälsan. Svårigheter att få tillräckligt med tid för barn, familj, sig själv, släkt och vänner i kombination med att hinna med uppgifterna på sitt arbete skapar den stress, känsla av otillräcklighet, ensamhet och trötthet som så många känner. Grundtryggheten och hälsan hos barn och vuxna har därmed blivit mindre. Vi kan, utöver statistiken över ökade sjukskrivningar också se statistiken över ett ökande antal skilsmässor, större konsumtion av lugnande mediciner, mindre barnafödande, ökad alkoholkonsumtion, ökad brottslighet med mera. Allt detta är tydliga symptom på att människor inte mår bra av den politik som styr våra liv i . 4.3 Stressfaktorer i arbetslivet Stress är kroppens reaktion på psykisk och fysisk påfrestning. Som fenomen kan stress upplevas såväl positivt som negativt. Positiv stress uppkommer när den enskilde som befinner sig i en krävande livssituation med pressande arbetsuppgifter dock har möjlighet att påverka och styra sin tillvaro. Stress kan också vara positiv , då kroppen mobiliserar. Negativ stress uppstår då den enskilde på liknande sätt har en betungande och krävande livssituation men inte har makt och möjlighet att i samma utsträckning påverka till förändring. Frågan om ökad stress och ohälsa har kommit att nästan uteslutande handla om arbetstidens längd. Stressforskaren visar dock att stress inte är enbart arbetstidsrelaterad utan också ekonomi-, kunskaps- och tillitsrelaterad. Det framgår klart i resultat att enbart förkortad arbetstid inte skapar mindre stress för den enskilde. Stressfaktorerna är många och för att leva ett gott liv måste vi bemästra dem på många olika sätt. Såväl problemen med stress och ohälsa som lösningarna på desamma måste ses i ett bredare perspektiv än att bara betraktas som en arbetstidsfråga. Det gäller att se till människans hela livspussel. Arbetsmiljöarbetet har under hela industrialismens epok fokuserat på den yttre miljön. Det har handlat om sådant som att förebygga dammrisk, att skydda anställda från att få fingrar avklippta i maskiner eller ramla ner från tak. ser arbetslivet ganska annorlunda ut, både vad gäller arbetsmiljö, anställningsformer och arbetstidsförläggning. Statistiken visar att kvinnor är överrepresenterade när det gäller sjukskrivningar och arbetsskador. Detta hänger delvis samman med att yrken där kvinnor dominerar, så som vård och omsorg, uppvisar de högsta ohälsotalen. Det är ett problem som vi måste ta på största allvar. Därför är det av största vikt att kommuner och landsting agerar kraftfullt mot ohälsa och arbetsskador, men även aktivt med rehabilitering, på sina arbetsplatser. Arbetsrelaterad stress som fenomen förekommer i alla EU:s medlemsstater. Detta framkommer i Europeiska kommissionens Handledning om arbetsrelaterad stress, utgiven i . Mer än hälften av EU:s 147 miljoner arbetstagare uppger att de arbetar i mycket högt tempo och under stor tidspress. Mer än en tredjedel kan inte påverka arbetsuppgifternas ordningsföljd och mer än en fjärdedel kan inte påverka sin arbetsrytm. Bland arbetstagarna uppger att de har monotona arbetsuppgifter, har ingen arbetsrotation och utför korta repetitiva arbetsuppgifter. Arbetsrelaterade stressfaktorer av detta slag har förmodligen bidragit till den nuvarande mångfalden av sjukdomar och besvär: klagar över huvudvärk, klagar över muskelvärk, klagar över trötthet, klagar över stress och klagar över ryggsmärtor. En försiktig uppskattning av de kostnader som arbetsrelaterad stress orsakar ger vid handen att det rör sig om , det vill säga . Enligt EU:s ramdirektiv är arbetsgivaren skyldig att svara för att arbetstagarens säkerhet och hälsa tryggas. Dessutom anger direktivet att arbetsgivaren har skyldighet att utveckla en sammanhängande övergripande policy för det förebyggande arbetet. 4.4 Från handlingsförlamning till panikåtgärder vad gör regeringen? Det är nu de växande ohälsotalen tog fart på allvar. Under hela har varit statsminister och Socialdemokraterna i regeringsställning. Flera utredningar, statistiska uppdrag, pratgrupper m.m. har passerat revy under dessa år, men från har det inte kommit mycket av konkreta förslag till åtgärder. Även det så kallade 11-punktsprogrammet, som regeringen stoltserat med, innehöll idel uppdrag och redan pågående insatser. För som gick ökade kostnaderna för ohälsan med . Trots detta ansåg regeringen så sent som att den hade varit handlingskraftig med hänvisning till flertalet tillsatta utredningar. Sanningen är givetvis den motsatta. Trots goda genomarbetade förslag från olika utredningar har regeringen förblivit totalt handlingsförlamad. har den socialdemokratiska regeringen vaknat upp ur sin dvala och befinner sig nu istället i ett panikartat tillstånd. hoppade av de så kallade trepartssamtalen, som regeringen initierat, med hänvisning till att de präglades av en alltför snäv syn på ohälsoproblematiken. Regeringen gick å sin sida plötsligt ut med egna åtgärdsförslag precis innan trepartssamtalen var slutförda. Detta ledde i sin tur till att främst näringslivets företrädare anklagade regeringen för att bara ha använt samtalen som en ursäkt för att vinna tid när det gäller lösningar på ohälsoområdet och att man egentligen aldrig menat allvar med överläggningarna. Regeringens förslag har därefter varit lösryckta och mest präglats av ett ostrukturerat lappande och lagande. Vissa frågor som lyfts fram såsom stärkandet av den försäkringsmedicinska utbildningen är dessutom gamla kristdemokratiska krav som år röstats ner i bland annat av Socialdemokraterna. De åtgärdsförslag som har lagts fram kan möjligtvis något dämpa den negativa utvecklingen men knappast vända kurvan. 4.5 När ohälsan blir en budgetfråga Den socialdemokratiska regeringen har kommit med flera förslag som har karaktären av rena brandkårsuttryckningar. Kostnaderna med anledning av de växande ohälsotalen har inneburit enorma problem för den socialdemokratiska regeringen att få ihop statsbudgeten. Orsaken till detta är givetvis att regeringen inte vidtagit några konkreta åtgärder mot ohälsan sedan den negativa utvecklingen startade . Symptomatiskt för den panik som regeringen uppvisar är att flera av förslagen är ogenomtänkta och kortsiktiga. En del av förslagen borde ha lagts fram och andra borde aldrig ha lagts fram överhuvudtaget. Till de sistnämnda hör den förlängda sjuklöneperioden för arbetsgivarna. Risken är att arbetsgivarna blir allt mer försiktiga med att anställa människor som man tror blir mer sjukskrivna än andra. Dessutom saknas återigen de viktigaste åtgärdsförslagen. Bristerna inom familje-, jämställdhets-, folkhälso- och skattepolitik innebär att möjligheterna för individen att få ihop sitt livspussel beskärs. Dessutom måste det snabbt skapas ett helt nytt system för att hjälpa människor som har hamnat i en långtidssjukskrivning. Insatserna ska fokusera på individens specifika problem förutsättningar och möjligheter med denne som en aktiv deltagare i sin egen rehabiliteringsprocess. 5 Frihet och trygghet för ett hälsosamt arbetsliv 5.1 En helhetssyn på människan Hälso- och sjukvården ska utgå från att varje människa är unik och att alla människor har samma absoluta och okränkbara värde. Trygghet, tillit och självbestämmande är viktiga värden i hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården ska vara ett uttryck för omsorg och solidaritet mellan människor i samhället. Hälsa, i vid mening allt från kost och motion till yttre miljö och relationer, handlar om att få leva ett så friskt liv som möjligt, utifrån sina egna förutsättningar. Hälsofrämjande arbete ska stimuleras. Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö och levnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen. Folkhälsoarbetet får därför inte inskränkas till hälso- och sjukvården utan kräver ett gemensamt ansvarstagande och samverkan mellan olika verksamhetsområden. Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Arbetslöshet, dålig ekonomi, låg utbildningsnivå och andra kända faktorer räcker inte alltid som förklaring till den psykiska ohälsan. Även under materiellt goda förhållanden förekommer ohälsa på det psykologiska planet. Detta innebär att det inte alltid är materiella faktorer som orsakar ohälsa eller att mer pengar är lösningen på alla problem. Människan är en helhet där både ande, kropp och själ behöver vårdas. Människans behov av gemenskap och trygghet kan inte ersättas, utan måste tillfredsställas redan från födseln. Otrygghet grundad i barndomen följer ofta individen upp i vuxen ålder och denne får ofta bära med sig otryggheten resten av livet. Folkhälsoarbete måste bedrivas på alla nivåer i samhället: nationellt, regionalt och framförallt lokalt. Kommuner och landsting har ett viktigt uppdrag i att våga arbeta förebyggande. Goda exempel finns som visar att kommuner som har satsat utifrån ett friskhetsperspektiv och har avsatt resurser för friskvård, har minskat antalet sjukdagar per anställd trots att kommunerna i övrigt bevittnar en ökning av sjukfrånvaron. Att ha makt över sin situation är också viktigt för god hälsa. Svenska låginkomsttagare betalar högst skatt i världen. De höga skatterna påverkar makten över den egna situationen. 5.2 Ett barnvänligt arbetsliv mer tid för barnen En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att utvecklas i sina yrkesroller och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen, är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv. Här krävs en arbetsmiljö där det betraktas som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta måste gälla både män och kvinnor. En familjepolitik som tar sin utgångspunkt i att barnen får en trygg och harmonisk uppväxt, där föräldrar och barn får mer tid med varandra, kommer att motverka de stressymtom som ökar. skriver i sitt delbetänkande att även i skolåldern är föräldrarnas insatser avgörande för barnens hälsa. Detta bekräftar uppfattning att det är genom att stödja föräldrarna som man bäst hjälper barnen, inte genom styrande bidrag. Vi förespråkar att ansvar och resurser ges till föräldrarna. Föräldrarna måste ges ansvaret att själva utforma sin vardag och ha möjlighet att kunna välja den barnomsorgsform som de anser bäst. Det kristdemokratiska förslaget om barnomsorgskonto ger föräldrarna denna viktiga valmöjlighet. De ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledighet i åtminstone med tillgång till barnomsorgskontot, tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap och arbetsliv. 5.3 Avlastning i hemmet För småbarnsföräldrar är dubbelarbete ofta mycket påfrestande. har kvinnors hemarbete minskat , enligt statistik från . Männen har minskat sitt hemarbete . Det finns säkert flera olika skäl till att vi lägger allt mindre tid på hemarbete men behoven har säkerligen inte blivit så mycket mindre. har länge drivit frågan om ökade möjligheter för köp av tjänster i hemmet såsom städning, tvätt, trädgårdsskötsel, reparationer av huset, fönsterputsning, bilvård och så vidare. Det ger möjlighet för familjer att skapa tid för fri användning istället för att, som , producera alla dessa tjänster själva. Sänkt skatt på hushållstjänster skulle ge lägre priser och ett antal nya jobb. Det skulle möjliggöra även för låg- och medelinkomsttagare att kunna välja bort arbetsuppgifter i hemmet, till förmån för andra aktiviteter alternativt vila. Därför är sänkt skatt på hushållstjänster en viktig reform i arbetet för ökad hälsa. På grund av höga skatter lägger vi i ned mycket tid på sådant som man köper i andra länder. Om vi vill lätta på arbetsbördan är det bättre att skapa förutsättningar för alla att köpa hushållstjänster än att sänka arbetstiden för alla. Det kan ske genom att hushållstjänster berättigar till en skattereduktion på av arbetskraftskostnaden. En sådan reform skulle förbättra förutsättningarna för den vita marknaden för hushållstjänster. Det skulle också öka jämställdheten, eftersom det fortfarande ofta är kvinnorna som har huvudansvaret för hemmet och barnen. Genom vårt förslag tror vi att fler kommer att köpa hushållstjänster och därmed också underlätta för både män och kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. Vidare skulle vår politik öka sysselsättningen och göra många av de tjänster som utförs på en svart marknad till vita med allt vad det innebär av social trygghet för dem som arbetar med dessa. 5.4 Mångfald inom vård och omsorg vill ha en solidariskt skattefinansierad vård och omsorg. Det är däremot inte det viktiga vem som utför den vård och omsorg som vi tillsammans betalar med skattemedel. Fler olika vårdgivare kan stimulera till nytänkande och tillföra vården nya dimensioner. Privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ ska ges förutsättningar att utvecklas. Vårdpersonalens insatser är nyckeln till god vård. Genom bättre arbetsförhållanden och högre löner, bland annat genom att fler vårdgivare och karriärvägar tillkommer, blir personalen inom vård och omsorg friskare och vården blir bättre. konstaterar i en rapport (Mångfald i vården, ) att arbetstillfredsställelsen i flera fall har ökat efter övergången till verksamhet i alternativ regi. Rapporten visar att endast ett fåtal ångrar sitt val eller förändringen. I vissa fall har man ökat sin förtjänst på ett inte obetydligt sätt. Detta har givetvis upplevts positivt. konstaterar också att fler arbetsgivare innebär en mer mångsidig arbetsmarknad för vårdens anställda. Det ger fler alternativ, fler arbetsmiljöer, ökad lönekonkurrens och kanske nya möjligheter till utveckling i arbetet. Vi anser att detta också kan bidraga till förbättrad hälsa för anställda inom vård och omsorg, den sektor där den största delen av ohälsan återfinns. För att mångfald inom vård och omsorg inte bara ska bli en pappersprodukt krävs genomtänkta strategier i upphandlingsförfarandet av kommuner och landsting. Ett exempel är att stora upphandlingar av hela verksamheter kan delas upp i flera mindre upphandlingar. Därmed får även små aktörer chansen att komma in på marknaden. 5.5 Kvalitet och tillgänglighet i sjukvården Det är oerhört viktigt att människor får vård för att på så sätt undvika mänskligt lidande och utdragna sjukskrivningar. anser att vård och omsorg måste ges en särställning i samhället och därmed tillförsäkras tillräckliga resurser. och har presenterat statistik över de resurser som tillförts landsting och kommuner under de två senaste mandatperioderna. Där konstaterar man att kommunsektorn inte fått några nettotillskott . Vi tar dessa uppgifter på allvar och anser att resurserna är otillräckliga för att garantera en god vård och omsorg. För att kunna höja kvaliteten, utöka antalet vårdplatser och rekrytera mer personal tillför i sitt budgetalternativ kommuner och landsting mer än den socialdemokratiska regeringen i generella statsbidrag för . Dessutom vill vi öka tillgängligheten i sjukvården genom att införa en nationell vårdgaranti. Den nationella vårdgarantins införande förutsätter dock en större mångfald av vårdgivare. Regeringen motarbetar en mångfald av vårdgivare bland annat genom den så kallade stopplagen som hindrar landstingen från att själva bestämma över sin organisation. Vi anser tvärtom att fler alternativa driftsformer i vården är nödvändiga om korta väntetider ska kunna garanteras. Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att kunna påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Ett ökat utrymme av självvalda arbetstider ger också en positiv inverkan på arbetsklimatet och minskar stressfaktorn. Här finns det stora brister framförallt inom den offentliga sektorn. Inom denna sektor är det viktigt att fler verksamheter läggs ut på entreprenad för att visa vägen mot ett friskare arbetsliv. För arbetstagaren är det positivt att utifrån verksamhetens behov och arbetslagets möjligheter kunna förlägga arbetstiden på ett sätt som gör det möjligt att kombinera arbete med exempelvis studier, tid med barnen eller fritidsaktiviteter. Obekväm arbetstid kan exempelvis för småbarnsföräldrar vara tidpunkten för hämtning på daghem, för andra tidig morgon och för ytterligare andra kan det vara kvällar. För att öka individens frihet vill vi förändra semesterlagen med ett tillägg i 10 §, andra stycket, så att betald semester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Distansarbete utförs oftast från hemmet och kan ibland kombineras med en helt fri förläggning av arbetstiden till vilka av dygnets timmar som helst.