mot · GR02Ub439 · 2003-10-07 00:00:00 — Enligt uppgifter från stiftelsen har av vuxna svenskar lässvårigheter. Det har sin grund i en skola som inte klarar sin grundläggande uppgift. Elever är inte hopplösa fall. Det är möjligt för fler elever att lära sig dessa grundläggande kunskaper, om de får rätt stöd i rätt tid. anser att de frivilliga nationella prov som prövar läs- och skrivfärdigheter hos barn i årskurs två bör användas av alla skolor, och att de elever som inte har tillgodogjort sig kunskaperna omgående ska få extra undervisning. Dessa nationella prov bör dessutom användas i fler årskurser och i fler ämnen än vad som görs . Föräldrarna bör informeras om hur deras barn ligger till. Skolan måste för barnens eget bästa ta sitt ansvar med denna tidiga och tydliga insats. Specialpedagogiskt stöd ska ges under barnets skolgång så att inte ytterligare problem uppstår. Det är ytterligare ett argument för tidiga kunskapskontroller. Risken finns annars att elever med läs- och skrivsvårigheter utvecklar sociala problem, eller att elever med sociala svårigheter inte kan utvecklas kunskapsmässigt. 1 Teori och praktik i Barn har olika talanger och intressen. Några är mer teoretiskt inriktade, andra mer praktiskt. Detta måste återspeglas i skolans sätt att arbeta med eleverna. Alla elever måste få utveckla sina talanger så att de kan använda sin kunskap aktivt. Både praktisk och teoretisk förmåga måste värderas. Utvecklingen i skolan har inneburit att det praktiska kunnandet steg för steg skjutits åt sidan. En effekt av det är att cirka 300 hantverksyrken är på väg att dö ut på grund av att det inte finns någon utbildning. Yrken som är viktiga för det svenska samhället. Nedtoningen av de praktiska ämnena är säkerligen en bidragande orsak till att allt fler elever inte når kunskapsmålen och att allt fler känner sig otillräckliga. Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas för många elever. Inom forskningen lyfts vikten av att utveckla olika typer av intelligens allt oftare fram som avgörande för att varje människa skall utvecklas. Den motoriska, den musikaliska och den rumsliga intelligensen samt den sociala förmågan att förstå sig själv bör tränas i högre grad i skolan. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, musik, bild och idrott är därför en viktig del av helheten i skolan. Vi anser att undervisningen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats i skolan. Teori och praktik behöver varvas under skoldagen för att ge såväl stimulans för alla sinnen som omväxling i skolvardagen. Idrottens positiva betydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utan även för teoretisk inlärning finns klart påvisad och ska beaktas i planeringsarbetet. Det är i och för sig lovvärt att utbildningsministern uppmärksammat problemet att barn och unga rör sig alltför lite och att idrotten därför måste få en mer framskjuten plats. Men det räcker inte med visioner om att varje elev ska få röra sig per dag. Regeringen måste på ett mer konkret sätt visa hur detta ska realiseras i praktiken. vill betona vikten av att involvera idrottsföreningarna i detta mycket viktiga arbete. Kulturen bör leva i skolan och genomsyra verksamheten. Den kan finnas som en kreativ dimension både i korridorer och klassrum. Bild, ord, film, musik och rörelse är naturliga element som kan fungera som självklara inslag i alla ämnen. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök. Musik- och kulturskolornas betydelse för barns och ungdomars utveckling bör tas till vara i ännu högre grad. För att få ut maximalt av varje elevs kreativitet inom de estetiska ämnena vill låta varje elev i högre grad få styra över vilka estetiska ämnen han eller hon vill utöva. Med stigande ålder är det rimligt att eleven själv i högre grad får välja inriktning för att på så sätt få ut så mycket som möjligt av undervisningen. De enskilda skolornas möjlighet att fritt förfoga över ett visst antal timmar för lokal profilering liksom utrymmet för elevernas fria val är också viktigt att slå vakt om. ser positivt på den omfattande försöksverksamhet med skolor i 79 kommuner som ska arbeta utan timplan och där kursplanerna ska fungera som styrdokument. Det möjliggör såväl större hänsynstagande till enskilda elevers behov som en mer sammanhängande undervisning. 8.1 Historia och religionskunskap Kunskapen om våra historiska rötter har dokumenterade brister. Eleverna har visat särskilda brister i kunskaperna om 1900-talets historia. Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration måste därför prioriteras. De flesta ungdomar har kunskaper om nazisternas brott under men det är betydligt färre som känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen. Det bör därför genomföras en kampanj om kommunismens illdåd, liknande satsningen Om detta må ni berätta som behandlade nazismen och det judiska folkmordet. Religionskunskapens roll bör utvecklas. Ämnet är en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Religionskunskapen är viktig för att lära känna det svenska kulturarvet men också för andra länders religiösa och kulturella arv. Genom att bli förtrogen med både sin egen och andras kulturella tradition kan en ömsesidig respekt och tolerans skapas där främlingsrädsla och främlingshat minskar. Religionskunskapens utrymme för att diskutera och reflektera över etiska och existentiella frågor är också en god anledning till att betona ämnets viktiga roll i skolan. 8.2 För barnens skull: utvecklingssamtal och betyg Betyg är något som ofta orsakar politisk debatt. Traditionellt har borgerliga partier varit mer positiva, och politiker på vänsterkanten mer negativa. Därför är det intressant när en konstaterar: Kanske är måste vi fråga oss den nästan betygsfria och nästan läxfria skolan ett arbetarrörelsens självbedrägeri? Kanske är vilket dock är omöjligt att leda i bevis den nästan betygsfria skolan en anledning till att den sociala snedrekryteringen till universitet och högskolestudier tycks ha stannat av efter 60-talets framsteg i det avseendet. (Resa i första klass, sidan 161.) Utvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utveckla samarbetet mellan föräldrarna och skolan. Tanken är att eleven, föräldrarna och lärarna tillsammans skall göra upp en individuell studieplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och personliga utveckling. Vi anser att den bör ha utformningen av ett kontrakt där varje parts ansvar klart definieras. Det ska följas upp regelbundet och elever, föräldrar och lärare har ett gemensamt ansvar för att den fullföljs. har motionerat om individuella studieplaner , det är därför glädjande att regeringen tagit till sig detta och i förra årets budgetproposition föreslog ett liknande system. Betygen utgör ett komplement till utvecklingssamtalen. har medverkat till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införts. I ett sådant betygssystem är betyget ett kvitto på en dokumenterad kunskap till skillnad från det relativa där jämförelsen med andra elever står i centrum och inte kunskapen. Stegen i betygsskalan får inte vara för glesa om betygssystemet ska medverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästa steg samt om betyget ska upplevas rättvist och träffsäkert. Betygskriterierna måste också vara tydliga och väl avvägda så att lärare och elever har samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå. anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. De bör ges från och med årskurs sex för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget i årskurs nio. Dessutom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen ges senast från och med årskurs fem. Vi stödjer alltså inte regeringens hållning om att skriftliga dokument i samband med utvecklingssamtalen endast får vara framåtsyftande. För att kunna skriva en individuell studieplan måste man först beskriva var eleven står, innan man kan komma överens om åtgärder och åtaganden. Vi anser att obligatoriska nationella prov ska genomföras i flera ämnen från och med årskurs fem. Det är ett sätt att få en likvärdighet mellan olika skolor i hela landet och det kan fungera som ett stöd för lärarna. De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutar ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. De har endast haft rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. har länge hävdat att den avlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme oavsett om eleven begär det eller inte. Detta eftersom vi menar att det är viktigt att den dokumentationen finns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven . Socialdemokraterna har äntligen tagit till sig detta och ett förslag till förändring finns med i årets budgetproposition. 8.3 Elever som behöver särskilt stöd Alla lärare bör få grundläggande specialpedagogiska kunskaper för att förstå och kunna hjälpa barn med behov av särskilt stöd. Nödvändigt är också kunskaper om kulturskillnader och kunskap om hur man arbetar med barn med utländsk bakgrund. ser positivt på de specialpedagogiska resursteam som finns i många kommuner. De innehåller skilda professioner som specialpedagoger, kuratorer, psykologer, logopeder, och personal från som samverkar med att göra helhetsbedömning av eleven för att erbjuda bästa hjälp. Elever med funktionshinder och mindre synliga handikapp, till exempel neurologiska handikapp, måste få den hjälp och den uppmärksamhet som deras speciella handikapp kräver. Skolans personal måste tydligt meddela hur resurserna ser ut. Barn och ungdomar med funktionshinder skall så långt det är möjligt erbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun. Barn med olika handikapp måste tillförsäkras tillgång till anpassade läromedel och barn med grav hörselskada måste tillerkännas behov av teckenspråkslärare. Det är även viktigt att det finns specialskolor för de barn som har större behov än kommunerna klarar att tillgodose men också för dem som vill gå i en skola tillsammans med andra elever i liknande situation. I vissa fall kan staten behöva ta ett större ansvar för att elever med särskilda behov skall ges tillräckliga möjligheter till utbildning utifrån sina specifika förutsättningar. Detta gäller i de fall där osäkerheten är stor om hur omfattande och vilken form av resurser som krävs för att undervisningen skall kunna bedrivas i vanliga kommunala skolor. De så kallade bokstavsbarnen blir allt fler. DAMP, ADHD och Asberger är några av de störningar som ökat . Vad ökningen beror på råder det delade meningar om, men klart är att barnen finns och har rätt till meningsfull skolgång. I har vi utvecklat goda metoder för att möta barn som har en lägre intellektuell förmåga. Särskolan är för många barn ett mycket gott alternativ. Vi saknar dock alternativ för de barn som har brister i sin förmåga till kommunikation och samspel med andra, som till exempel vissa av bokstavsbarnen. Vi måste därför utveckla metoder och former för att möta dessa barns individuella behov. Vi vill i det sammanhanget lyfta fram vid och som med sina specialkunskaper borde kunna utveckla former för utbildning för dessa barn. , som internationellt har ett gott renommé, bör i större utsträckning tas tillvara för att förbättra utvecklingen av utbildning för funktionshindrade och såväl socialt som intellektuellt utvecklingsstörda i hela landet. Vi vill här framhålla den lilla gruppens betydelse för god inlärning. Speciellt de elever som har sociala svårigheter har möjlighet att få studiero i en lugnare miljö. Rent generellt leder mindre klasser till bättre resultat, både . Det är något som konstateras i rapporten en om lärartätheten i skolan (Ds 2002:11). Vi utvecklar vår politik för elever med behov av särskilt stöd i riksdagsmotionen Elever med behov av särskilt stöd. Bättre möjligheter för elever med utländsk bakgrund Barn och ungdomar med utländsk bakgrund utgör en stor andel av elevantalet. Många av dessa barn behöver i skolan såväl språkligt stöd som stöd i att stärka sin kulturella identitet. Barn och ungdomar som kommer till mitt har ofta problem att både lära sig ett nytt språk och nödvändiga ämneskunskaper innan grundskoletiden är slut. Risken är uppenbar att de går vidare med otillräckliga kunskaper eller inte blir antagna till gymnasiet. Barn och ungdomar födda utomlands ska erbjudas erforderlig utbildningstid i för att bli rustade för gymnasiestudier. En OECD-undersökning visar att hör till de länder som är sämst på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Endast hälften av de elever som kommit till , lämnade med fullständiga betyg. vill tillvarata invandrarnas språkliga och kulturella kompetens. Det är en styrka för den enskilda individen men också för samhället. Arbetsmarknaden, exempelvis inom exportindustri, turism och undervisning och diplomati, efterfrågar alltmer människor med goda språkkunskaper. För att stärka språkinlärningen, även av svenska, måste modersmålsundervisningen förbättras. Men även undervisningen i svenska. Många skolor har med framgångsrikt resultat använt sig av skönlitteratur för språkinlärning. Man talar ibland om att bada i böcker. Det har gynnat alla elevers kunskaper i ordförråd, stavning och meningsbyggnad, inte minst invandrarelevers. Bokens betydelse som informationsbärare kan inte överskattas. Bra och uppdaterade böcker är en viktig förutsättning för att skolarbetet ska fungera. Av skolans totala kostnader är det mindre än en procent som går till läromedelsinköp. avsätts ca /elev och år till läromedel. På var tredje lågstadieskola får barnen inte behålla en enda bok. Anslagen för läromedelsinköp har dessutom minskat . Ungefär en fjärdedel av skolböckerna är äldre än . Det förekommer till och med att man använder böcker som är äldre än eleverna. Många faktauppgifter har då hunnit bli inaktuella. För föräldrar är bra skolböcker en förutsättning för att de ska kunna hjälpa till med läxorna. Vid utvärdering bör läromedelsinventering vara en viktig punkt. Även andra läromedel än böcker, till exempel CD-rom och Internet, är viktiga. Informationstekniken utvecklas snabbt. Kommunikationer, utbildning och forskning bygger alltmer på digital teknik. Det är därför nödvändigt att alla eleverna får såväl kunskaper som färdigheter i att utnyttja den digitala tekniken. En viktig uppgift för skolan är att lära eleverna källkritik, att sovra och värdera den stora informationsmängd som är tillgänglig via till exempel Internet. Datorerna ger möjligheter till mer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i både svenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i till exempel matematik. Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mer tid över för individuella kontakter med eleverna. Att fler skolor använder datorn som hjälpmedel är inte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter . Skolan kan alltså här motverka framtida klasskillnader. Det har tidigare funnits ett teknikfokus, där målsättningen har varit i nivå med E-post till alla elever och datorer på alla skolor. Det var en nödvändig början, men egentligen är det inte mål i sig utan bara medel för inlärning och kunskapsförmedling. måste det handla om att utveckla en pedagogik där datorerna är ett bland andra viktiga hjälpmedel. avslutades ITiS, en satsning för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. anser, i enlighet med rapporten steg från , att det nu är viktigt att satsa pengar på väl genomtänkta IT-satsningar. Tyvärr verkar det som om många kommuner på grund av pengabrist inte kommer att fullfölja satsningen på ITiS när staten nu drar sig ur som finansiär. Detta vore mycket olyckligt då ITiS har ansetts som ett väldigt lyckat projekt. menar att det nu är viktigt att regeringen tar detta på allvar och återkommer med förslag till hur kommunerna ska kunna fortsätta med satsningar på IT som pedagogiskt hjälpmedel. 8.7 Det informella lärandet Det talas i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter i allmänhet, och för ungdomsaktiviteter i synnerhet. står merparten av 5 000 grundskolor tomma och . Så är det inte i alla länder. I till exempel är det informella lärandet som sker i skolföreningar en viktig del av skolgången. Med stöd från skolledning och kommun kan ungas initiativ förvandla skolorna till platser som sjuder av liv. Här har vi i mycket att lära. Många unga är engagerade i föreningar och får där lära sig demokrati och att ta ansvar. Denna kunskap ska kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Vid ansökan till högre utbildning bör det tas hänsyn till engagemang i föreningsliv. Ett annat konkret förslag är att ge en differentierad frånvaroredovisning, det vill säga att frånvaro på grund av till exempel elevkårsarbete redovisas separat. Skolan finns till för eleverna. I skolan ska eleverna tillägna sig kunskap som gör dem rustade för att möta livet som vuxna. Varje elev har unika förmågor och förutsättningar. Skolans ansvar är att möta och stödja varje elev utifrån dess förutsättningar och kunskaper på vägen mot vuxenlivet. Men eleven har också ett ansvar för att aktivt delta i undervisningen och att göra sitt bästa. ser därför det gemensamma ansvaret för studierna som en naturlig utgångspunkt. För att eleverna ska lyckas krävs insatser från eleven, skolan och hemmen. Det är ett delat ansvar där alla parter måste hjälpas åt för att främja den enskilde elevens kunskapsmässiga, sociala och individuella utveckling. Det gemensamma ansvaret och vilka delar som konkret åligger respektive part bör formas i en skriftlig och årlig överenskommelse, ett ansvarskontrakt. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Kunnig och kompetent personal på alla nivåer är avgörande för en väl fungerande skola. Klassfrågan en om lärartätheten i skolan visar att kunniga lärare är den viktigaste faktorn för att elever ska klara skolan bra. En uppvärdering av yrket måste göras så det blir synligt som den viktiga uppgift det är. Den nyfikenhet på kunskap som läraren lockar fram, det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar är ofta livsavgörande för eleverna. Genom att införa en särskild auktorisation av lärare, i form av en lärarlegitimation, tror vi att lärarens yrkesroll och status kan stärkas och genom att se till att kompletterande personal i form av kuratorer och psykologer finns tillgängliga på skolorna kan lärarrollen bli tydligare. Dessa förändringar är nödvändiga för att minska antalet lärare som lämnar sitt yrke och för att locka nya människor att bli lärare. Lärarrollen förändras ständigt. Det är därför viktigt att lärarna får en tillräcklig kompetensutveckling för att göra ett bra arbete. tvingas lärare acceptera att genomföra en stor del av kompetensutvecklingen på sin fritid eftersom skolorna saknar resurser för vikarier. Det är inte rimligt. Kommunerna som arbetsgivare har huvudansvaret för lärarnas kompetensutveckling. Detta anser även regeringen: Det är också kommunerna som har det största ansvaret för ... kompetensutveckling av lärare. (Utbildning för kunskap och jämlikhet, Regeringens skrivelse 2001/02:188, sidan 15.) Alla lärare ska ha rätt till en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling. Planen ska innehålla både mål och medel och utarbetas i samråd mellan läraren och arbetsledaren. Kompetensutvecklingsplanen bör revideras kontinuerligt för att ständigt vara ett aktuellt dokument som beskriver och sätter målen för lärarens och skolans utveckling. För att de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andra yrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att kunna förmedla kunskaper. Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar för elever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristande arbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet bland eleverna är på många håll en del av skolans vardag. Det är inte minst sådana faktorer som gör arbetet som lärare svårt. Varje lärarstuderande måste i utbildningen få beredskap att möta och hantera problem och uppgifter av detta slag. råder stor lärarbrist och många kommuner har svårt att rekrytera behörig personal. Många kommuner arbetar aktivt med rekrytering och man konkurrerar med såväl lön som andra förmåner. Fram till och med skulle minst 12 400 lärare behöva examineras bara för att fylla behovet av nya lärartjänster. I praktiken beräknas 8 00010 000 lärare utexamineras. (Aktuellt om skola och barnomsorg 2003, .) Bristen på lärartjänster kommer alltså att bestå . Det pågår olika projekt för att snabbt lösa lärarkrisen och få fram nya lärare. ser positivt på dessa initiativ, men de är långt ifrån tillräckliga. vänder sig också mot den avauktorisering av lärarrollen som har skett. Begrepp som handledare istället för lärare är ett sätt att negligera lärarens roll. Läraren har till uppgift att förmedla kunskap och för detta krävs det lärare med goda ämneskunskaper. Lärarens roll får inte bara gå ut på att handleda även om det också är viktigt. Orsaken till den akuta lärarbristen är i första hand regeringens kortsiktiga politik. Att vi skall få stora pensionsavgångar nu har varit känt . Regeringen har med sin passivitet ett stort ansvar för den ytterst allvarliga situationen som föreligger . Lärares arbete måste diskuteras utifrån ett helhetsperspektiv. För att lätta på arbetsbördan och skapa reella förutsättningar att tillgodose alla elevers behov är det väsentligt att se över skolans organisation. Lärarens uppgift måste tydliggöras i förhållande till andra yrkesgruppers och elevvården måste stärkas. Även i detta sammanhang bör undervisningsgruppernas storlek uppmärksammas. De har stor betydelse för lärarens välbefinnande och möjlighet att ge eleverna individuellt stöd och uppmärksamhet. anser att varje lärare ska ha huvudansvar för högst 15 elever. I rapporten en om lärartätheten i skolan (Ds 2002:11) konstateras bland annat just att mindre klasser leder till bättre resultat, både . Mindre skolenheter är dessutom ett viktigt verktyg för att skapa en trygg skolmiljö där arbetsro råder och mobbning är ovanligt förekommande. Vi vill att varje nyutexaminerad lärare ska få en erfaren lärare som personlig under sitt första arbetsår. Ett sådant system skulle gynna skolans utveckling i stort. De nyutbildade lärarna får successivt växa in i sitt arbete och de mer rutinerade lärarna får ta del av nya perspektiv som kan bidra till att utveckla deras egen undervisning. De äldre lärarnas kunskaper och erfarenheter måste generellt tas till vara bättre. Rent praktiska åtgärder behöver genomföras för att ge lärarna en bättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplats med tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de ska kunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärare förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till en fungerande arbetsplats är oacceptabelt. utvecklar politiken för att förbättra lärarnas situation i riksdagsmotion Ub 497. 10.2 Rektor pedagogisk ledare Rektorns roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållning och ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Antalet rektorer har ökat . Det är positivt eftersom det borde betyda att varje rektor fått ett mindre ansvarsområde. Rektorn slits emellertid mellan rollen som administrativ chef och huvudansvarig för den pedagogiska utvecklingen. Samstämmiga studier visar att rektorerna har hög arbetsbelastning och är stressade.