ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N265 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag på en utredning kring fasta elavgifter enligt vad i motionen anförs. Den svenska energiomställningen rullar framgångsrikt vidare. Kol och olja ersätts i ökande takt av biobränslen, vindkraft och naturgas. Kärnkraftsel ersätts av el från kraftvärmeverk baserad på biomassa men även delvis av naturgas. En ökad medvetenhet om betydelsen av effektiv elanvändning har infunnit sig hos både hushåll och varuproducerande industri. Denna medvetenhet har emellertid inte skett automatiskt utan med hjälp av riktade skatter på konsumtionen av el. Skattedelen på elleveransen är dryga tredjedelen av elkostnaden. Medan själva elen fortfarande ligger kvar på en nivå, som inte motiverar till nyinvesteringar har nätavgifter och skatt ökat. Vi har därför kommit i en situation där stora elkunder har stort intresse av att hitta den billigaste elleverantören och att använda elen effektivt. För den vanligaste elkunden är det emellertid ganska ointressant att söka elleverantör eller att vara eleffektiv. Det beror på att det endast är elleveransen (en tredjedel av priset) som kan påverkas. Nätkostnader och skatter är opåverkbara. Prioritera sparande och effektivisering Investeringar i ny elproduktion är nödvändig för att ersätta el från fossila och uranbaserade energislag. Härvidlag fyller skatter och de gröna elcertifikaten en viktig roll och framledes också handeln med utsläppsrätter. Men sannolikt är effektivare elanvändning den bästa vägen för att nå ett mer robust och miljövänligt energisystem. Det politiska systemet måste prioritera en effektivare elanvändning och sätta sådana åtgärder före traditionella regler på elmarknaden. Den i och för sig goda principen om strikt bodelning mellan elleverantör och nätbolag får inte hindra sparande och effektivisering. Vi föreslår att regeringen utreder möjligheten att slopa alla fasta elavgifter och att elräkningen endast skall innehålla uppgift om antalet konsumerade kWh x priset. Priset i detta fall är alltså summan av nätavgifter, elpris och skatter. Elleverantör och nätbolag får sinsemellan göra upp om kostnaderna för att använda nätet. Ett system med enbart en rörlig eltaxa bör endast gälla för åretruntboende och fasta näringsinrättningar. Ett system med enbart rörlig eltaxa skulle skapa ett allmänt intresse för elsparande. Alla elkunder, även de minsta, skulle bli intresserade av att använda el effektivt. Slöseri skulle straffa sig. Vi är övertygade om att den direkta kopplingen till de många elkunderna är den mest rationella vägen för att åstadkomma en verklig energiomställning.
mot · GR02N269 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av dagens statliga kapitalförsörjning till småföretag. Småföretagens kapitalförsörjningsbehov varierar mellan bransch, företag och perioder. För att vi ska få starka och framtidsorienterade företag krävs kapital i olika skeden av företagandet. Det är mycket viktigt för landets utveckling att det finns tillgång till kapital på marknaden. Det har visat sig att kapitalsituationen ser mycket olika ut i olika delar i landet och i olika branscher. Det finns relativt gott om kapital för tillväxt i storstadsområden medan det i många regioner i landet och för mindre företag ofta föreligger problem vid anskaffandet av kapital. finns det flera olika insatser från statens sida vad gäller kapitalförsörjning på olika nivåer. Till exempel har olika nyföretagar- och småföretagarlån, Industrifonden har riskkapital, har i samarbete med Industrifonden såddkapital till tidiga skeden i företag. Till det kommer att stöd till start av näringsverksamhet (även så kallade starta eget-bidrag) handhas av länsarbetsnämnden. har dessutom vissa stöd/bidrag till småföretag. Det finns även regionala initiativ som kreditgarantiföreningar och industriella utvecklingscentrum (IUC) som har uppsökande verksamhet, produktutvecklingsprojekt, förstudier för avknoppning (UPA-uppdrag) från staten. Det kan vara svårt för ett litet företag att ha överblick över de möjligheter till lån/bidrag som finns . De flesta lån/stöd har även restriktioner som gör det svårt för de enskilda företagarna att hitta den form som kan passa just dem. Det är av yttersta vikt att statens kapitalsystem är enkelt och klart för den målgrupp som verksamheten vänder sig till, i detta fall företagare. tycker inte att reglerna är klara och enkla. Det föreligger även ett beslut från angående en statlig lånegaranti som antogs i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet, 2001/02:4. Detta beslut har inte realiserats, utan är allvarligt försenat trots att det är angeläget. Det krävs en ordentlig översyn av de system som finns och en anpassning till dagens verkliga förhållanden för småföretagen i hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02N270 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att frågan om återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras utreds. En paradoxal situation råder för de s k skogslänen i . Det finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd, men där föreligger även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade som finns, väljer ofta att flytta, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från skogslänen överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till de vattenkraftsproducerande länen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. En radikal förändring behövs i politiken om glesbygdslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras i och de stora vattendragens landskap i övrigt i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. En återbäring av en del av vattenkraftvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att det med egna medel går att bygga en framtid. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där den producerats. Jag vill därför att en statlig parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att hitta en modell för återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.
mot · GR02N271 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra vissa kommuner i till försöks- och modellkommuner för en ny regionalpolitik. Som ett mantra upprepar regeringen att hela landet skall leva. Men när det blir fråga om att ge glesbygdskommunerna reella förutsättningar att leva så lyser åtgärderna med sin frånvaro. Ingen annanstans i landet är arbetslösheten så hög som i . länsarbetsnämnds augustirapport visar att obalansen, dvs arbetslösa plus personer i program, i kommun uppgår till . 7 av 14 kommuner uppvisar arbetslöshetssiffror på . Om hela landet ska ges en möjlighet att fortleva krävs en ny regionalpolitik. bör uppdra åt regeringen att göra några av Norrbottenskommunerna till försöks- och modellkommuner med en radikal ny regionalpolitik som ger dessa kommuner goda villkor att växa och utvecklas. Tre Norrbottenskommuner, , och , har utarbetat ett sexpunktsprogram med generella punktinsatser som skulle ge förutsättningar för kommunerna att överleva. Punkter som handlar om arbetsgivaravgifter, sänkt moms och energiskatter, statliga garantier för finansiering av eftergymnasiala utbildningar, infrastruktursatsningar för turismen, lokalt anpassade arbetsmarknadslösningar och friare arbetskraftsinvandring. Regeringen bör pröva möjligheten att införa en ny regionalpolitik i ovannämnda kommuner.
mot · GR02N272 · 2003-10-07 00:00:00 — Obligatorisk miljöprövning vid statliga exportkrediter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det inte ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportkrediter och exportgarantier. Olika slag av exploatering av naturen eller ingrepp i densamma såsom byggande av infrastruktur, dammar, gruvdrift e t c innebär mer eller mindre allvarliga miljöingrepp. Som exempel på ett av de allvarligare hör byggandet av Urrádammen i . Ett svenskt företag var entreprenör och bygget finansierades av nordiska banker med stöd av . Dammen innebar stora ingrepp i indianernas jakt- och fiskeområden med klart försämrade möjligheter för dem att leva kvar i området. Indianernas protester mot de allvarliga ingreppen i deras miljö slogs brutalt ner. Flera medlemmar av den lokala indianstammen mördades och andra togs till fånga av paramilitära grupper. Det kan i sig förvåna att svenska företag tillsammans med nordiska banker ger sig in i dylika projekt. Det är dock anmärkningsvärt att ger ekonomiska garantier för projekt av det här slaget. För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt i likhet med det ovan nämnda, bör en obligatorisk miljöprövning föregå alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.
mot · GR02N273 · 2003-10-07 00:00:00 — Energiförsörjningen till industrin i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiförsörjningen i . I regeringsförklaringen pekar regeringen ut tillväxten som en viktig utmaning för . På grund av en internationell konjunkturavmattning har tillväxten minskat . Att vi åter får fart på tillväxten är viktigt för den framtida välfärden. En god tillväxtpolitik kräver ett samspel mellan staten och näringslivet. En nödvändig uppgift är att utveckla energiförsörjningen. Staten måste här ge tydliga signaler, garantera långsiktiga villkor samt ge nödvändiga tillstånd så att näringslivet vågar göra de investeringar i energisystemet som behövs. och dess industri har ett stort energibehov. Energiförsörjningen bygger till stor del på el och olja. Inriktningen bör vara att öka användningen av förnybar energi, till exempel biobränslen. Förutom i skogsindustrin har biobränsle en begränsad användning i tillverkningsindustrin. har enbart Syd- och haft tillgång till naturgas, men har naturgasnätet byggts ut i delar av och diskuteras också en liten utbyggnad som i första hand kan nå . För dessa regioner kommer naturgasen att innebära fördelar. När industrin går över till naturgas innebär det minskad miljöpåverkan, höjd verkningsgrad i processen, möjlighet till förenklade industriprocesser, lägre drift- och underhållskostnader, samt bättre reglerbarhet. Naturgas kan användas i nästan alla industriprocesser och lämpar sig mycket bra för elproduktion i kraftvärme eller industriellt mottryck. Vissa industriprocesser kräver tillgång till gasformiga bränslen. Naturgasnät kan även användas för biogas. har endast en tillförselledning med naturgas från utlandet. Ytterligare tillförsel diskuteras dock. En ansökan om en tillförselledning från är inlämnad. Vidare diskuteras möjligheten att ansluta till en eventuell gasledning från genom till kontinenten. Det är viktigt att staten sänder sådana signaler om energipolitiken att energimarknadens aktörer vågar genomföra sådana projekt som kan möjliggöra att också och övriga får tillgång till naturgas.
mot · GR02N274 · 2003-10-07 00:00:00 — Lättare villkor för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för småföretagare med invandrarbakgrund. Småföretagen spelar en allt större roll för sysselsättning av personer med utländsk bakgrund. Det kan i många fall vara en möjlighet att förverkliga en idé eller en vision om att skapa något eget, men även ett sätt för att på något sätt komma in på arbetsmarknaden. Intresset för att etablera sig som småföretagare kan alltså bero dels på att många personer kommer ifrån länder där eget företagande är en vanlig försörjningsform, dels på arbetslöshet eller risk för arbetslöshet. Tyvärr uppfattas etablering av småföretag i vissa fall som problematiskt. Dessa problem vid etablering kan i många fall uppfattas olika beroende på personers grundförutsättningar. För personer med utländsk bakgrund är ofta förutsättningarna annorlunda med språksvårigheter, svårigheter att få kredit samt ett sämre kontaktnät. Regeringen gör mycket för att förbättra för dessa personers möjligheter till försörjning. Arbetet med att förändra attityder gentemot de grupper som har svårigheter att få krediter måste fördjupas och regeringen bör arbeta mer med att främja framväxten av regionala kreditgarantiföreningar. Mot bakgrund av detta är det angeläget att regeringen ser över förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera småföretag, respektive ser på vilka förändringar som kan behövas.
mot · GR02N275 · 2003-10-07 00:00:00 — Broar mellan grundforskning och industriell produktion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda vilka åtgärder som krävs för att goda idéer och vetenskapliga landvinningar skall komma medborgarna till del i form av ökad företagsamhet och industriella produkter i vårt land. Vårt land har en högre utbildning som ligger i framkant inom flera kunskapsområden. Ett sådant område är fotonik, höghastighets- och högfrekvenselektronik. Vi har också mycket kompetens inom området och framgångsrik företagsamhet. Det är en tillväxtpotential om broar kan byggas mellan utvecklad kunskap på universitet och högskolor och industriell produktion. Det är då arbetstillfällen skapas, infrastrukturen utvecklas och skolor och andra allmänna nyttigheter kan höjas i kvalitet. Just nu kan man uppleva att välfärden nedrustas, besparingar sker och att nya företag bildas alltför sällan. Goda idéer utvecklas men säljs till företag i andra länder. Det är dags att vända på en destruktiv trend. Det är hög tid att utreda hur goda idéer, utvecklade på våra lärosäten, kan överföras till produkter i industrin och därmed vara till nytta och glädje för medborgarna. Ett exempel från är Acreo som är ett forskningsinstitut som verkar för kommersialisering av idéer kontra grundforskningen. En sådan bro som Acreo utgör med fästen i grundforskning och företagsamhet kräver resurser. finns inte de resurser som motsvarar behovet. Det är angeläget att utreda hur man på bästa sätt kan stödja att nya företag kan bildas med hjälp av t ex ett forskningsinstitut och i olika regioner i landet. Det vore t ex sannolikt en tillgång om något liknande institut fanns i varje region i landet och att varje lärosäte med teknisk forskning också samarbetade med något institut.
mot · GR02N276 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvidgade direktiv för svensk rymdverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att Rymdstyrelsen ges sådana direktiv som möjliggör inriktning av rymdverksamheten även mot , främst , inom områden där svensk industri är internationellt konkurrenskraftig. Den svenska rymdverksamheten bedrivs huvudsakligen inom ramen för (). Utöver detta europeiska samarbete finns även inom EU bilaterala samarbeten, främst med . har varit en aktiv part i ESA-samarbetet, och svenska företag främst och Aero har framgångsrikt kunnat hävda sig med leveranser inom olika utvecklingsprojekt. Rymdverksamheten utgör spjutspetsen vad avser utveckling av såväl teknologi som kompetens och utbildningsnivå inom landet. Att delta i det europeiska rymdsamarbetet har lett till väsentliga positiva effekter förutom för Aero även för svensk företagsamhet bland annat inom närområdet och för samarbetspartner inom universitet och högskolor. kan visa upp motsvarande positiva effekter. Att kunnat hävda sig inom detta högteknologiska område beror huvudsakligen på den kompetensöverföring som skett från den militära verksamheten. Detta kan exemplifieras med verksamheten på Aero. Aero har utvecklat framdrivningsfunktionen till flygvapnets motorer. Detta har skett genom samarbete med utländsk industri, från början men på senare decennier med amerikansk industri Pratt & och . Utvecklingen inom dessa projekt har resulterat i en enastående kompetens hos Aero, som samarbetsformer med amerikansk industri utvecklats. Detta samarbete har gjort Aero till en effektiv samarbetspartner även inom området civila flygmotorer. har Aeros verksamhet inom det civila området ökat från i princip ingenting till att utgöra av företagets totala omsättning. Den europeiska rymdverksamheten har som ett huvudmål att skapa och bibehålla en egen självständig programverksamhet oberoende av . Arianeprogrammet är ett exempel på detta, och svensk rymdindustri deltar som en viktig samarbetspartner inom flera områden i detta projekt. finns dock mycket litet samarbete med inom rymdområdet. Det finns förutsättningar för ett samarbete, men den europeiska enhetstanken har oftast resulterat i att dessa samarbeten inte kunnat realiseras. Det europeiska samarbetet är en förutsättning för rymdindustrins fortlevnad. Dock gagnar det inte konkurrenskraften hos berörda industrier att begränsa möjligheten att även samarbeta med andra industrier utanför . Det finns exempel på samarbetsprojekt med industrier i som skulle innebära att den svenska konkurrenskraften ökar och därmed också möjligheterna för Arianeprogrammet att utvecklas positivt. Att uppmuntra denna sorts samarbete utanför EU är därför viktigt både för svensk industris framtid och för det europeiska samarbetsprogrammet. Mot denna bakgrund anser vi att bör ge regeringen tillkänna att ge Rymdstyrelsen sådana direktiv att det är möjligt att inrikta rymdverksamheten även mot , främst , inom områden där svensk industri är internationellt konkurrenskraftig. Dock är det viktigt att denna inriktning inte innebär en nackdel för det europeiska programmet.
mot · GR02N277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av kostnadsutvecklingen för elpriset och dess konsekvenser. Vi har i en avreglerad elmarknad. Tanken med detta var att vi på detta sätt skulle få en förbättrad konkurrens, en effektivare elindustri och förhoppningsvis också lägre elpriser. har det visat sig att på bara har elpriserna stigit . Kostnaderna ligger långt över ökningen av konsumentpriserna som ökat med i genomsnitt. Ökningarna av elpriset har många orsaker. Men oavsett orsak anser jag att det är viktigt att vi med denna utveckling som bakgrund nu noga kontrollerar vad som skett och att den utvärderingen sedan vägs in i våra framtida beslut på energiområdet.
mot · GR02N278 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för en levande landsbygd. har lämnat förslag på ett grundservicepaket som skall sätta stopp för serviceindragningar i lands- och glesbygden. Förslaget innebär att posten och lanthandeln ska ta ansvar för en typ av grundservicepaket. Flera projekt stödda av EU-medel pågår ute i landet där syftet är att hitta vägar för att rädda landsbygdsbutiken. Modeller med samordnad service prövas. Modellen med medborgarkontor där stora delar av den samhälleliga och privata servicen samlas har prövats . En annan viktig funktion i lands- och glesbygden är posten. Post och lantbrevbärare utgör en viktig social kontakt för äldre men är också en omistlig hjälp för småföretagarna. Det finns också behov av att hitta vägar till upphandlingsmodeller som gynnar de lokala småföretagen och den lokala miljön. Nuvarande upphandlings-förordningar gynnar storskalighet och tar sällan hänsyn till miljön. har tidigare lanserat förslaget om bildande av lokala nav. Idén om lokala nav innebär en samordning av gemensamma krafter och tillgångar för att med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna garantera en grundservicenivå inom rimliga avstånd. Upprättandet av lokala nav bör ske i samarbete mellan lokalbefolkning, bygderörelse, näringsliv, kommun och länsstyrelse. Lokala nav kan utgöra en förutsättning för en levande landsbygd. Staten bör verka för att lokala nav bildas.
mot · GR02N281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om basindustrins energiförsörjning. Basindustrin, det vill säga skogs-, kemi-, stål-, järn- och gruvnäring, står för en fjärdedel av exportintäkter och sysselsätter direkt och indirekt över en kvarts miljon medarbetare. Den är internationellt konkurrenskraftig genom ett högt förädlingsvärde och en effektivare användning av energi och andra resurser. Basindustrin arbetar på växande marknader och för är utmaningen att bland annat se till att nya pappersmaskiner lokaliseras hit. En rödgrön politik hotar dock att förr eller senare spoliera basindustrins förtroende att fortsätta investera i . Orsaken är den rödgröna politikens oförmåga att åtgärda stigande elkostnader, energipolitisk osäkerhet och energiskattepolitiskt lapptäcke. För basindustrin, där elkostnaden kan uppgå till av förädlingsvärdet, är detta i längden förödande. Energipolitiken måste välkomna initiativ som kan öka utbudet på elmarknaden och bränslemarknaden. Vi ser nu en successiv utbyggnad av naturgasnätet i och . Naturgasen har snabbt blivit uppskattad av industrin i de områden där nätet är utbyggt. Men i , liksom i , saknas helt tillgång till naturgas. Naturgas kan bidra till såväl ökad konkurrens på bränslemarknaden som ökat utbud på elmarknaden genom byggande av små, kostnadseffektiva kraftvärmeanläggningar. Det är därför dags att välkomna en utbyggnad av naturgasnätet till och andra regioner med energiintensiv industri. En sådan utbyggnad skulle förbättra försörjningstryggheten och öka konkurrenskraften för industriföretag i . För att fullt utnyttja fördelarna är det viktigt att ge möjlighet till ny elproduktion som ökar utbudet på elmarknaden. Detta kan ske genom naturgasbaserad kraftvärme i de större städerna i . I kan även naturgas ersätta olja som bränsle i den befintliga gasturbinen. Det är viktigt att det investeras i ny elproduktion som kan ge el till konkurrenskraftiga priser. Därför är naturgas och kraftvärme angeläget för elförbrukande basindustri som exempelvis Pappersbruk i och Fundia i . Det skulle också skapa en större marknad för den på världsmarknaden så framgångsrika gasturbintillverkningen i . Lokaliseringen av naturgasledningen bör också ske så att naturgas blir tillgänglig för företag i som behöver få tillgång till fler bränslealternativ. Utbyggnaden av naturgasnätet måste ske utan subventioner, men i övrigt bör staten välkomna en ledningsutbyggnad som kan förbättra energiförsörjningen för basindustrin i .