mot · GR02Ub509 · 2003-10-07 00:00:00 — Här återfinns bland annat insatser inom innovation, forskarrörlighet, forskningsinfrastruktur och bättre länkar mellan vetenskap och dess omgivning. Det är den hittills största forskningssatsningen gjord av EU. Totalbudgeten för det sjätte ramprogrammet är , dvs. Detta är ca mer än det tidigare ramprogrammet. Budgeten motsvarar av hela budgeten för forskning och teknisk utveckling i EU:s medlemsstater. av budgeten i de nya instrumenten är öronmärkta för små och medelstora företag (Small and , SME) som betecknas som högteknologiska företag. är tillgängligt för att integrera SME:s i europeiska projekt inom tematiska områden 1 och 5 och motsvarande områden, exempelvis nanobioteknologi etc. Ramprogrammet har en huvuddel som kallas Att integrera EU:s forskningsverksamhet. Under denna huvuddel finns 7 huvudsakliga, prioriterade forskningsområden, för vilka finansiellt stöd kan sökas. Mer än är fördelade till denna huvuddel. Till de 7 prioriterade tematiska områdena tillkommer en åttonde prioritering, där man kombinerar några prioriteringar för att på ett bra sätt ha förutsättningar att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov. Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem Nanoteknik, multifunktionella material och nya produktionsprocesser Medborgare och styrelseformer i ett öppet europeiskt kunskapssamhälle Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden. De största skillnaderna mot det femte ramprogrammet kan sammanfattningsvis anges till: Målsättningen att skapa ett Area, ERA för att bl.a. nå en bättre koordinering mellan de olika FoU-aktörerna i Förenklad administration med målsättning att få en ökad effektivitet och flexibilitet i projekten för ett kraftigare genomslag av utvecklingsarbetet Färre prioriterade områden med målsättningen att fokusera aktiviteterna Nya projektmodeller som medger mycket stora projekt, exempelvis Integrated Projects och Network of Excellence med målsättningen att nå den kritiska massa som behövs för stor genomslagskraft respektive ökad koordinering på den europeiska FoU-arenan. Det sjätte ramprogrammet riskerar trots vällovliga syften att skapa en centralisering av makten över forskningspolitiken och kan bli ett hot mot principen om fri forskning. Om de budgeterade 160 miljarderna sprids jämnt över medlemsländerna innebär det att EU blir en större finansiär av svensk forskning än till exempel . Ramprogrammet innebär att det sker en maktförskjutning av forskningspolitiken till EU. Ett bärande inslag i EU:s politik är nämligen att medlemsländerna bör anpassa sina forskningsprioriteringar efter de prioriteringar som EU gör. Programmet kan därför få en styrande inverkan på de satsningar som görs också med de egna svenska resurserna, eftersom EU:s forskningspolitik bygger på samfinansiering, det vill säga att EU engagerar sig bara om andra aktörer bidrar. Svenska forskare har möjligheter att delta i den EU-baserade forskningen, och lyckas bra i förhållande till landets relativa storlek m.m. gäller det att inte fokusera ensidigt på hur man ska kunna tilldelas nästa forskningsanslag från EU, utan även diskutera inriktning och utformning av dessa anslag. Ett europeiskt forskningssamarbete är ett viktigt komplement till den nationella forskningen. Inom EU:s senaste ramprogram har man satsat på områden som demokrati, miljö och tillväxt, vilket välkomnar. saknas ofta en europeisk dimension inom humaniora och samhällskunskap. Forskningen inom genteknik och bioteknik är ett område som särskilt måste bevakas utifrån internationella överenskommelser och konventioner. anser att forskning inom humaniora och samhällsvetenskap måste lyftas fram mer än och att samarbetet inom ramprogrammet med länder utanför bör öka.