ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02U243 · 2003-10-07 00:00:00 — Tilläggsprotokoll till konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsättningsvis bör arbeta för att ett tilläggsprotokoll till konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (ESK) antas. I propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling lyfter regeringen fram två centrala utgångspunkter för den svenska politiken gentemot utvecklingsländer: ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv. I propositionen betonas att politiken skall främja och präglas av respekt för de mänskliga rättigheterna. anser att propositionen är ett steg i rätt riktning just utifrån ett människorättsperspektiv. Vi har också kritik mot delar av propositionen, som vi utförligt presenterat i en partimotion med anledning av propositionen. Dock förvånar skrivningarna i propositionen när de ställs i relation till hur har agerat i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i . Där har konsekvent motarbetat ett tilläggsprotokoll till konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (ESK). Denna konvention behandlar bland annat individens rätt till utbildning, arbete, tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet. I i lade fram ett resolutionsförslag om att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att utarbeta ett utkast till ett tilläggsprotokoll till konventionen. Ett tilläggsprotokoll är nödvändigt för ge grupper och enskilda möjlighet att, i sista hand, vända sig till för konventionens efterlevnad () för att få upprättelse när rättigheterna kränkts. En sådan möjlighet finns när det gäller de medborgerliga och politiska rättigheterna. Förutom att ge möjlighet till upprättelse när en stat kränker rättigheterna, skapas också incitament för regeringar att inte kränka sina medborgares rättigheter. Klagomöjligheten skulle dessutom ge en djupare förståelse för ESK-rättigheterna genom att tvinga fram en rättspraxis på området. Men i stället för att stödja förslaget anslöt sig till och som verkade för att urvattna förslaget. Slutresultatet blev att arbetsgruppen skall diskutera möjligheter till ett tilläggsprotokoll. 3 Mänskliga rättigheterna är universella, inbördes beroende av varandra och odelbara Det är svårt att förstå varför regeringen motarbetar en utveckling som skulle stärka ESK-rättigheterna och tydliggöra att de har samma status som de medborgerliga och politiska rättigheterna, det vill säga att de mänskliga rättigheterna är universella, inbördes beroende av varandra och odelbara. bör därför fortsättningsvis arbeta för att ett tilläggsprotokoll till konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna (ESK) antas. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GR02U247 · 2003-10-07 00:00:00 — Internationell samverkan, utgiftsområde 5 anvisar till utgiftsområde 5 anslag 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer för mer än regeringen eller således . beslutar att avskaffa anslag 5:2 i utgiftsområde 5 i enlighet med vad i motionen anförs. anvisar till utgiftsområde 5 anslag 5:3 Nordiskt samarbete för budgetår 2004 mer än regeringen eller således . anvisar till utgiftsområde 5 anslag 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning för mindre än regeringen eller således . anvisar till utgiftsområde 5 anslag 5:8 Bidrag till för mer än regeringen eller således . Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Även framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer större krav på kontaktytor och kompetens. Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Detta ökar anslaget till under utgiftsområde 1. Vi menar att anslaget till utrikesförvaltningen skall ligga under utgiftsområde 5. Erfarenheter från bland annat folkomröstningen om euron visar att kunskapen om Europeiska unionen och Europafrågor är mycket låg i landet. Behovet av ökade kunskaper och större delaktighet i Europafrågor är stor. Det är viktigt att gjorda erfarenheter inom ramen för t.ex. den parlamentariskt sammansatta kommittén EU 2004 tillvaratas i det fortsatta arbetet att öka förståelsen och engagemanget i Europafrågor. Bland annat måste kunskapen om EU fördjupas hos framför allt unga. Information i våra skolor måste bli effektivare. anvisar till anslag 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer för mer än regeringen eller således för administrativa förberedelser inför , och inträde i . Anslagspost 5:2 i utgiftsområde 5 avskaffas. Konflikthantering är en viktig del i utvecklingssamarbete. anvisar till anslag 5:3 Nordiskt samarbete för mer än regeringen eller således för administrativa förberedelser inför , och medlemskap i samt deltagande i andra former av nordiskt samarbete. anvisar till anslag 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning för mindre än regeringen eller således som en politisk markering att fria och frivilliga organisationer bör få generellt stöd snarare än att vissa får särskilt stöd. Forskning skall vara en prioriterad verksamhet vid , och det vore önskvärt att höja ambitionsnivån vad avser forskningsverksamheten. anvisar därmed till utgiftsområde 5 anslag 5:8 Bidrag till för mer än regeringen eller således .
mot · GR02U262 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att en återflyttning av sekretariat utreds. har en långtgående centraliseringstendens gjort sig gällande inom det officiella nordiska samarbetet. Från att tidigare ha haft politiskt tunga institutioner förlagda till fyra av fem huvudstäder har en koncentration skett till och . presidiesekretariat samförlades med Nordiska ministerrådets sekretariat i . står som värd inte bara för rådets och ministerrådets huvudsekretariat utan härbärgerar även en handfull andra nordiska institutioner. Av de trettiotal nordiska institutioner förfogar endast över tre mindre och en något större nordisk institution. kan uppvisa inte mindre än tio nordiska institutioner, sju och tre. Att inte har gynnats vid lokaliseringen av nordiska institutioner är uppenbart. Det svenska underläget inom det nordiska samarbetet i detta hänseende hade kunnat kompenseras av att chefen för någon av de tre stora nordiska huvudinstitutionerna kommit från . Fram /2003 var läget emellertid det motsatta. beklädde direktörsposten i Nordiska investeringsbanken, innehade posten som direktör för sekretariat i och chefskapet för Nordiska ministerrådssekretariatet i . förfogade varken över någon hög chefspost eller något politiskt tungt sekretariat. däremot var värdland för två sekretariat och innehade en chefspost. och hade vardera en hög chefspost. hade den tunga investeringsbanken. Det är ägnat att förvåna att det största nordiska landet under en så stod utan såväl chefsposter som tunga nordiska institutioner. Sedan det tidigare statsrådet och mångårige riksdagsledamoten tillträtt som generalsekreterare för har dock chefsfördelningen förändrats. sekretariat borde återföras till . I finns också sekretariat, och det alltmer långtgående samarbetet med skulle gynnas av närheten till denna institution. Den lokalmässiga samförläggningen av rådets och ministerrådets huvudsekretariat har inte givit några klart avläsbara politiska fördelar. Det nordiska samarbetets långt gångna institutionella centralisering bör brytas. Jag föreslår att en återflyttning av sekretariat utreds. En jämnare fördelning av centrala nordiska institutioner och chefsposter mellan de nordiska länderna skulle stärka det nordiska samarbetets legitimitet bland medborgare, politiker och tjänstemän. Det kunde även öka den kontinuerliga rapporteringen om detta samarbetsområde bland alla länder.
mot · GR02U266 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenska ansträngningar för att få och att delta i arbetet med genomförande av Kyotoprotokollet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur svenskt miljöbistånd kan bidra till en hållbar utveckling genom att deltar i Kyotoprotokollets mekanism för en ren utveckling. Kyotoprotokollet reglerar sex så kallade klimatgaser, nämligen koldioxid, metan, dikväveoxid, fluorkolväten, perfluorkolväten och svavelhexaflorid. Det är gaser som i varierande omfattning bidrar till växthuseffekten. I Kyotoprotokollet ingår en överenskommelse att deltagande stater ska minska sina utsläpp av sådana gaser. Utsläppen jämförs mellan år 1990 och 20082012. I-länderna åtar sig att sammantaget minska sina utsläpp med . EU gemensamt ska inom ramen minska (men kan omfördela mellan sig internt), och . Arbetstekniken för att nå överenskomna resultat är de s.k. flexibla mekanismerna: handel med utsläppsrätter (olika länder ska kunna dra nytta av att länderna har olika åtgärdskostnader och genom handel kan de totala utsläppen minska på ett kostnadseffektivt sätt) gemensamt genomförande (projektbaserat samarbete) mekanismen för en ren utveckling (projekt för att minska utsläpp i länder som inte har något utsläppsåtagande som en del av hållbar utveckling i det landet). För att Kyotoprotokollet ska träda i kraft krävs att minst 55 länder skriver på avtalet, men också att dessa länder gemensamt står för av koldioxidutsläppen. deltog aktivt i förhandlingsarbetet men när avtalet skulle skrivas under bröt president föregående presidents löfte att underteckna. förklarade president att landet är tveksamt till att ratificera avtalet. Därmed är i gungning eftersom kravet på av utsläppen inte kan nås utan deltagandet av någon av dessa stater. Det är mot bakgrund av stora vikt för en miljömässigt hållbar utveckling i hela världen oerhört viktigt att svenska diplomatiska ansträngningar inriktas på att få också och att delta i arbete med genomförandet av Kyotoprotokollet. Detta bör ges regeringen till känna. har möjlighet att bidra till en hållbar utveckling i de länder som är under övergång till marknadsekonomi och därför inte har några utsläppsåtaganden. Sådant arbete kan ske genom strategisk användning av svensk bistånd såsom miljöbistånd. Därmed stärks också den flexibla mekanismen för en ren utveckling i Kyotoprotokollet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02U268 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ansöka om medlemskap i . Försvarsberedningen presenterade rapporten grannskap osäker värld. Det är lätt att invända mot många av beredningens slutsatser, men två av slutsatserna är särskilt problematiska. För det första tycks den eviga freden ha kommit till . Ett militärt angrepp mot bedöms som osannolikt under minst en tioårsperiod. Det stämmer kanske, men vi lever i en föränderlig värld där förändringar kan gå mycket snabbt. Försvaret kan jämföras med en försäkring. Naturligtvis hoppas ingen att en försäkring skall behövas, men om olyckan är framme är det skönt att ha betalt premien. Därför är det olyckligt att försvarsanslagen fortsätter att urholkas. Även överbefälhavaren menar att årliga höjningar av försvarsanslagen är nödvändiga om försvarets styrka skall vidmakthållas. Det är allvarligt när en av statens mest grundläggande uppgifter att se till att landets befolkning har ett starkt skydd mot eventuella yttre fiender sviktar. vet vi att inte på egen hand kan möta framtidens hot. Vi behöver samverka med andra länder för att främja vårt lands trygghet och säkerhet. Omvänt måste vi också vara beredda att ta vår del av ansvaret för andra länders och vår egen frihet. För det andra slår beredningen fast att säkerhetspolitiska läge främjades genom att de baltiska staterna blev medlemmar i . Dessvärre öppnar inte beredningen för ett svenskt Natomedlemskap. Men då beredningen anser att Natoutvidgningen har stärkt säkerheten i , kan man med fog ifrågasätta varför inte ett svenskt medlemskap skulle få samma effekt. Det är tragiskt att beredningen inte ens vågar förslå en förutsättningslös utredning av ett svenskt Natomedlemskap i ett läge där Nato genomgår stora förändringar. Världen har förändrats. Väst står inte längre emot öst. utvecklas stegvis till en allt mer enad kontinent. EU utvidgads österut och flera östeuropeiska länder är på väg in i Nato. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att skall ansöka om medlemskap i .
mot · GR02U272 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och EU:s ansvar för framtiden för irakiska . Irakiska styrs sedan av kurder. Självstyret är ett resultat av FN:s resolution 688 som innebar att en skyddad zon upprättades norr om 36:e breddgraden. Kurder i har varit näst intill självständiga . Fria val genomfördes och det kurdiska regionala parlamentet som skapades genom detta val beslutade att irakiska skall vara ett federal stat inom en demokratisk, federal stat där kurderna skall ha möjlighet att forma sin egen framtid. Det är ännu för tidigt att förutsäga exakt vad som kommer att ske med det kurdiska självstyret i norra efter det USA-ledda kriget. Vi kan dock konstatera att situationen i irakiska än så länge inte har förändrats. Men för den kurdiska befolkningen i är det viktigt att omvärlden ger ett öppet och uttalad stöd för det kurdiska folkets rätt till självbestämmande inom gränser. Detta borde bland annat innebära följande: att man erkänner det kurdiska regionala parlamentet som har upprättats genom fria val och den kurdiska regionala regeringen som är utsedd av detta parlament. att man stöder beslutet i detta parlament om att genomföra en federal stat i där irakiska i sin geografiska helhet utgör en delstat i ett demokratiskt och federalt . att man ekonomiskt stöder utvecklingen av demokratin i irakiska , bland annat genom satsningar på ekonomisk utveckling, utbildning, förvaltning och jämställdhet. att man stöder kurdernas rätt till representation som en enskild part i internationella sammanhang när det gäller framtid. Vi vill mot denna bakgrund att fortsätter att vara en pådrivande kraft för utvecklad demokrati och självstyrelse i irakiska . Det är bland annat viktigt att och EU stöder kravet om att låta kurderna i irakiska själva besluta om sin framtid genom en folkomröstning. På samma sätt är det viktigt att grannländer inte tillåts påverka formandet av det framtida demokratiska och federala . Länder som till exempel , och bör i ljuset av detta inte tillåtas någon form av militär närvaro i och i synnerhet inte i irakiska . har en viktig roll att spela också inom ramen för den Europeiska unionen för att garantera att det irakiska folket ges stöd och ansvar att forma sin framtid i irakiska .
mot · GR02U273 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kurdernas situation i . Alltsedan kandidatur till EU-medlemskapet beviljades i har landet genomfört flera anpassningsåtgärder till . Många anpassningspaket och lagändringar har passerat det lagstiftande parlamentet. Gemensamt för flertalet anpassningsåtgärder är dock fortfarande att undviker de för kurderna viktigaste reformerna. Trots de genomförda lagändringarna råder fortfarande nedanstående förbud/begränsningar mot kurders kulturella och politiska verksamhet i : Det är förbjudet att bilda politiska organisationer på regionala eller etniska grunder. Kurder får inte bilda kurdiska politiska organisationer eller föreningar. Kurdiska språket får varken undervisas eller användas i utbildningen så som turkiska medborgares modersmål. Kurdiska namn får visserligen användas, men det förutsätter att familjerna använder det turkiska alfabetet vilket i praktiken omöjliggör för kurder att ge sina barn kurdiska namn. Kurdernas existens och rättigheter är inte erkända och grundlagsskyddade vilket i sin tur ger möjlighet till godtycke inom offentlig förvaltning. finns ingen kurdisk representation i förhandlingar mellan och . Jag menar att alla dessa frågor är viktiga att följa upp under de förhandlingar som pågår mellan och om landets eventuella framtida medlemskap. Lika viktigt är att följa upp tillämpningen av de reformer och den lagstiftning som genomförs i för att granska vilka förändringar som också lämnar avtryck i verkligheten. Jag vill mot denna bakgrund att fortsätter att vara en pådrivande kraft för demokrati och mänskliga rättigheter i , särskilt med tanke på kurdernas och andra minoriteters situation i landet. har också en viktig roll i Europeiska unionen för att garantera att dessa frågor tas på yttersta allvar i de förhandlingar som kommer att ske mellan och EU.
mot · GR02U277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om HBT-rättigheter i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylrätt för homo- och bisexuella och transpersoner.1 1Yrkande 2 hänvisat till SfU. I alla världens länder pågår förtryck och diskriminering av homo- och bisexuella och transpersoner. Detta gäller även i . Även om vi i reformerat uppenbart diskriminerande lagstiftning, som förbud för homosexuella att ansöka om adoption, återstår fortfarande en hel del att göra. Könsneutralt äktenskap är ett exempel där vi ännu inte nått fram. som ett mödosamt arbete pågår för att ta bort diskriminerande lagstiftning pågår ett ännu svårare arbete att ändra attityder och bekämpa fördomar i samhället. HBT-personer vittnar om hur de fortfarande utsätts för sneda blickar, negativ särbehandling, glåpord och till och med våld. Detta visar med all önskvärd tydlighet hur långt vi har kvar för att nå ett samhälle där homo- och bisexuella och transpersoner kan leva öppet utan att därmed riskera repressalier och otrygghet. Problemen i är ändå ingenting mot hur det ser ut i resten av världen. I 70 länder är homosexualitet olagligt, och i majoriteten av övriga länder förekommer omfattande diskrimining och förföljelse av homosexuella. I vissa länder är homosexualitet till och med belagt med dödsstraff. Mot bakgrund av detta är det ytterst angeläget att vi från svenskt håll agerar i kontakterna med dessa länder. På samma sätt som vi öppet kritiserar brott mot yttrandefriheten och kvinnoförtryck i exempelvis bör vi nämna förtrycket mot homo- och bisexuella och transpersoner i detta sammanhang. Ofta går dessa tre företeelser hand i hand: förtryck mot oppositionella, kvinnor och homosexuella. Diskussionen om HBT-personers rättigheter måste lyftas fram i alla sammanhang i FN, i EU och i förbindelser med enskilda länder i form av bistånd, handel och officiella besök. Mot bakgrund av HBT-personers situation i världen är det positivt att frågan om asylrätt för homosexuella med största sannolikhet är på väg att lösas. Den utredning som arbetar med frågan har aviserat att asylrätt för homosexuella kommer att föreslås. Det är nu ytterst angeläget att regeringen, så fort utredningen är klar, återkommer med en proposition till så att utredningens förslag kan bli verklighet. Nästa steg är asylrätt för transpersoner. Förverkligande av denna fråga ligger troligtvis en bit in , men är för den sakens skulle inte mindre angelägen!
mot · GR02U280 · 2003-10-07 00:00:00 — till diplomatiska beskickning i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av praktiska skäl bevilja Mission in diplomatiska . Enligt lagen om privilegier och immunitet i vissa fall (1976:661) åtnjuter främmande staters beskickningar och deras medlemmar immunitet och privilegier i enlighet med Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. En förutsättning för att kunna etablera en diplomatisk beskickning i mening, och omfattas av lag, är att erkänner den främmande statsbildningen och har diplomatiska förbindelser med landet i fråga. Eftersom inte har erkänt som stat, har representanter i inte heller diplomatisk status. Svensk praxis är att utfärdade av UD i princip bara ges till organ och personer som åtnjuter privilegier och immunitet i någon grad. Eftersom varken representation (Mission in ) eller dess representanter i åtnjuter sådana rättigheter, har UD heller inte utfärdat diplomatiska till någon av dem. som utfärdas till ambassadtjänstemän är till för att underlätta deras arbete, till exempel när de ska bistå landsmän i olika besvärliga situationer. Även om representation i inte åtnjuter privilegier i enlighet med Wienkonvention, har representationen de facto en diplomatisk funktion och uppgift att utföra i för att underlätta för sina landsmän och för att befrämja goda relationer mellan och . Den diplomatiska representationen från hamnar i ett mellanläge där de inte kan få ett diplomatiskt ID, vilket försvårar deras arbete. Detta borde kunna ges av rent praktiska skäl, utan att därmed formell har fullt ut erkänt som det demokratiska och autonoma land det i praktiken är. I sex andra länder i EU, däribland , och , utfärdas sådana diplomatiska ID-handlingar för representation, just av sådana praktiska skäl. bör tillmötesgå de rent praktiska behov Mission in har av diplomatiska . Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GR02U281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att assyrier-syrianer bör erkännas som etnisk folkgrupp i och andra länder. Assyrier/syrianer har sitt ursprung i och framför allt i sydöstra , norra , västra , norra och . De är en splittrad grupp som i respektive hemländer utsatts för en hårdhänt assimileringspolitik. Assyrier/syrianer har en lång historia som sträcker sig till tiden före . De är ett folk som inte skall ses som en religiös grupp utan som en etnisk folkgrupp med eget språk, egen kultur och egen historia. Assyrier/syrianer har historiskt men även i nutid upplevt förföljeser, tortyr, våldshandlingar och etnisk rensning som tvingar många att fly från sina hemländer. Det assyrisk/syrianska folket är en grupp utan land med en tragisk historia. I bor och lever uppskattningsvis 60 000 assyrier/syrianer varav cirka 15 000 i . Det är glädjande nu att har fått kandidatstatus till EU. Detta kommer att leda till en öppen dialog med som i sin tur bidrar till utvecklingen av den demokratiska processen i . Det är viktigt att den assyrisk/syrianska gruppen uppmärksammas som ett led i strävanden för mänskliga rättigheter och demokratiseringen i . bör i internationella sammanhang inom EU och FN arbeta för ett internationellt erkännande av assyrier/syrianerna som en etnisk folkgrupp samt deras självklara rätt att bo kvar i sina hemländer, deras rätt att utöva sin religion och kultur, rätten till egendom och rätten att tala och skriva sitt eget språk. Därmed också rätten att kunna leva i fred sida vid sida med andra folkgrupper i sina hemländer.
mot · GR02U284 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inflytande över arbete. , internationella återuppbyggnads- och , har ett stort inflytande över utvecklingen i många länder i världen. är medlem och har inflytande i dess arbete och hur den används. Men öppenheten och påverkansmöjligheterna för de folkvalda i riksdag är mycket begränsade. För att få genomslag i för svensk utvecklingspolitik krävs ett kraftfullt agerande från både riksdag och regering liksom från frivilligorganisationer. Detta arbete försvåras av att ledamöter saknar information om arbete, och dessutom finns inte verktyg för att kunna utöva ett aktivt inflytande. Därför bör regeringen se över möjligheterna att bättre redovisa arbetet i och om möjligt skaffa fram verktyg så att parlamentariker bättre kan delta i påverkansarbetet.