mot · GR02U258 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör fatta beslut om att genomföra en inventering av förråd av fordonsminor försedda med röjningsskydd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör engagera sig för att få till stånd en global anslutning till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ge direkt stöd till vård, rehabilitering och social och ekonomisk återanpassning av minoffer. 1Yrkande 1 hänvisat till FöU. Trots de framsteg som gjorts för att komma till rätta med det globala minproblemet, framför allt genom som förbjuder personminor, är fortfarande ett stort antal länder i världen utsatta för effekterna av minor och oexploderad ammunition. De hårdast drabbade länderna är ofta fattiga och krigshärjade. Miljontals minor ligger utspridda länder. Minorna ligger kvar i marken, som dödsfällor, långt efter det att krigen tagit slut och gör det bl a omöjligt för flyktingar att återvända hem. Under krigen i , , , , , och har miljontals minor spridits ut, helt utan kontroll, utan minkartor och utan hänsyn till civilbefolkningen. Minorna kan vara aktiva och ligger därmed kvar långt efter att vapenstillestånd inletts. Den internationella kampanjen mot landminor (ICBL), som 1997 fick för sitt omfattande arbete för ett globalt totalförbud av personminor, uppskattar att 15 000 till 20 000 människor dödas eller skadas av minor . Till det ska läggas de drabbades familjer, som ofta förlorar en försörjare. ICBL ger ut en rapport om minsituationen i världen och hur den förändrats . I Landmine Monitor Report 2003 (omfattar perioden maj 2002maj 2003) visas på betydande framgångar i arbetet för en minfri värld. Som exempel kan nämnas att mer än 52 miljoner personminor har förstörts av 69 länder och att antalet stater som tillverkar personminor har minskat från mer än 50 stycken, . Det har inte heller skett någon omfattande export av landminor . Minröjningsprogram och andra program har utökats och antalet olyckor till följd av minor har minskat och är färre än . Rapporten vittnar dock också om de omfattande utmaningar som återstår i kampen för en minfri värld. Stater som , , och har alla använt minor . Även militärregimen i fortsätter att lägga ut minor. Oppositionella grupper i länder som t.ex. , DR , och är några av de 14 icke-statliga aktörer som använt minor . Ekonomiskt stöd till minröjning minskade från de fyra största givarna, , , och . är 82 stater i världen mer eller mindre drabbade av minor och/eller oexploderad ammunition. Ett stort problem i arbetet för en minfri värld är att ett antal betydelsefulla stater inte har anslutit sig till , däribland , , , , , och . Det bör tilläggas att är det enda EU-land som inte skrivit under avtalet. är engagerat i minfrågorna. Det omfattar bland annat humanitär och militär minröjning, stöd till minoffer genom vård och rehabilitering, informationskampanjer för att öka medvetenheten om faran samt att hjälpa stater att få sina lager av minor förstörda. Med tanke på komplexiteten och omfattningen av minrelaterade frågor har regeringen tagit fram en samlad syn på minröjningen som dåvarande försvarsminister presenterade för . Syftet var att beskriva och förklara inriktningen av och målet med den svenska verksamheten inom området och att säkerställa att de statliga aktörer som hanterar frågorna arbetar mot samma mål. gav UD och Försvarsdepartementet en gemensam föredragning riktad till utrikesutskottet och försvarsutskottet i ärendet. Trots att regeringen utarbetat en samlad syn på minfrågorna är det fortfarande flera aspekter av det svenska agerandet på minområdet som lämnar övrigt att önska. skulle kunna göra betydligt mycket mer för att öka och förbättra engagemanget för en minfri värld. Detta gäller i synnerhet hur uppfyller sina åtaganden under , som undertecknats av 150 stater och förbjuder personminor. Den internationella kampanjen mot landminor (ICBL) fokuserar på personminor. Finns det andra typer av minor som i praktiken också fungerar som personminor? Ja, ICBL anser att fordonsminor med s.k. röjningsskydd, som kan utlösas av en oavsiktlig handling, kan fungera som personminor och att de därmed utgör stor fara för både civilbefolkningen och minröjare. ICBL anser därför att vissa sådana minor omfattas av minförbudet i konventionen. Även vissa länder som undertecknat , t.ex. och , har uttryckt samma uppfattning. Frågan om huruvida röjningsskyddade fordons- och stridsvagnsminor är jämförbara med personminor var en känslig fråga i förhandlingarna som ledde fram till . Resultatet i konventionen blev en kompromiss där röjningsskydd definierades som en anordning avsedd att skydda en mina och som får den att aktiveras när försök görs att röja minan eller på annat sätt avsiktligt påverka den. Formuleringen avsiktligt lades till definitionen då flera länder ansåg att minor som är försedda med röjningsskydd som detonerar av en persons oavsiktliga handling, är personminor och därför förbjudna under konventionen. ICBL har uttryckt oro över att parter till inte i tillräcklig utsträckning har uppmärksammat att fordonsminor med röjningsskydd som utlöses av en oavsiktlig handling är förbjudna enligt konventionen. Parterna har därför uppmanats av den intersessionella kommittén, som består av regeringsdelegationer som möts två gånger för att diskutera konventionens genomförande, att göra en inventering av sina förråd av fordonsminor med röjningsskydd. Parterna ska sedan rapportera tillbaka till de andra länderna som undertecknat konventionen. Regeringen har sagt att den anser att stridsvagnsminor med röjningsskydd som innehas av är förenliga med och att regeringen därför inte avser att göra en inventering av fordonsminor med röjningsskydd. Det är dock viktigt att konventionens parter gör inventeringar av sina förråd av fordonsminor med röjningsskydd. Dessa inventeringar kommer, oavsett vad resultatet av den svenska inventeringen skulle bli, att bidra till att fastställa en norm bland konventionens övriga parter kring vilka fordonsminor med röjningsskydd som är tillåtna respektive förbjudna under konventionen. Regeringen bör därför fatta beslut om att genomföra en inventering av förråd av fordonsminor med röjningsskydd, i syfte att rapportera vilka av dessa minor som anser vara tillåtna respektive förbjudna enligt konventionen. som behålls i enlighet med artikel 7 Enligt skall parterna förstöra samtliga förråd av personminor senast efter att konventionen vunnit laga kraft i landet. Konventionen infördes i och förstörelsen av personminor avslutades , vilket var tidigare än konventionen krävde. artikel 7 anger dock att det är tillåtet att behålla personminor för utbildning, forskning och utveckling av minröjningsarbete. Antalet minor som bibehålls ska dock inte vara högre än vad som är absolut nödvändigt för detta ändamål. I årets artikel 7-rapport framgår att har sparat 16 015 minor, varav FM har 8 946 och Defence 7 069. Det är fler än , då bara redovisade 13 948 minor, vilket beror på att har fler minor än vad som tidigare redovisats. använder sina minor för utveckling av minröjningsutrustning. menar att regeringen bör uppmana att göra en redovisning av hur många minor som behöver för sin utvecklingsverksamhet. Att verka för en global anslutning till innebär att de undertecknande länderna förbinder sig att verka för att fler länder ansluter sig till konventionen. har dock inte varit nämnvärt engagerat i att få till stånd en global anslutning till konventionen. Det som varit positivt är hållning att vid bilaterala möten sätta upp frågan på dagordningen i de fall samtal planerats med ett land som ännu inte skrivit på avtalet. Detta är bra, men inte ett tillräckligt aktivt agerande för att sprida konventionen. har 150 länder skrivit under , (senast , , och , och ), men tyvärr har några inflytelserika länder som t.ex. , , och ännu inte undertecknat den. Inom EU är det enda land som inte har skrivit under konventionen. Det medför att EU hindras att med kraft förmå andra länder att ansluta sig till konventionen. måste därför aktivt arbeta för att påverka sitt östra grannland att skriva under avtalet. I syfte att mer aktivt engagera sig för att få till stånd en global anslutning till konventionen bör kunna göra demarcher bland länder som ännu inte är parter till densamma. bör också, i likhet med vissa andra stater som vill främja en global anslutning till konventionen, engagera sig i den s.k. , i vilken parter till samlas för att diskutera initiativ för att få till stånd en global anslutning till konventionen. Svenska bidrag till humanitära minröjningsinsatser Som nämnts har flera av de största givarna avseende mininsatser skurit ner på sina bidrag . Bland dessa var som kraftigt minskade sitt bidrag till minröjningsinsatser, jämfört med föregående år. Det svenska bidraget uppgick till , att jämföra med 2001. Sålunda var bidraget 2002 lägre än 2001 och lägre jämfört med . menar att regeringens minskade satsning under gångna år inte står i relation till ett minskat problem med minor ICBL betonar att höjda stöd till minröjning, utbildningsinsatser och återanpassning av minornas offer kommer att krävas för att hantera minsituationen globalt sett samt för att nå det mål ålägger parterna om att röja alla AP-minor i marken efter att konventionen trätt i kraft för landet i fråga. välkomnar att regeringen beslutat om höjda bidrag , vilket totalt innebär 99,7 miljoner för . Det är angeläget att även fortsättningsvis bibehålla en generös nivå vad avser svenska bidrag till humanitära minröjningsinsatser. Det är av betydelse att föregår med gott exempel på detta område. statuerar att varje part som har möjlighet till det ska tillhandahålla hjälp för vård, rehabilitering samt social och ekonomisk återanpassning av minoffer. deklarerar också följande i sin rapport till : Supporting international humanitarian mine clearance efforts and making them more efficient and assisting the mine victims and the countries concerned, are matters of high priority for the Swedish Government. Trots skyldighet under och trots ovan nämnda utfästelse ger inte något direkt stöd till program för minoffer. Enligt Sida kanaliseras stöd till minoffren genom det generella stödet till Internationella Röda Korset (ICRC). Sida bör också ge öronmärkt stöd till for , Victim Assistance, and . Sida borde även ge pengar till enskilda organisationer som har program för stöd för minoffer, t.ex. Rädda Barnens program för minoffer i . Också bör inom ramen för det multilaterala stödet till minröjningsinsatser kunna ge stöd till exempelvis ICRC:s fond för minröjning och stöd till minoffer. Regeringen bör därför verka för att ger direkt stöd till minoffren.