ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Ju18 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att bevara nuvarande tre tingsrätter i län. Regeringen aviserar nu i sin skrivelse till att tingsrättsorganisationen i län skall förändras med en nedläggning som följd. För vilken gång i ordningen läns tingsrätter varit hotade är svårt att definiera. Återigen görs nu ett försök att decimera den redan uttunnade statliga verksamheten i län. bör inte ge sitt godkännande till en sådan ordning. De tre tingsrätterna i län bör även fortsättningsvis behållas kompletta. Fyller ett viktigt behov I län finns tre tingsrätter: , och . omfattar , , , , och kommuner. domsaga omfattar kommunerna medan tingsrätten i omfattar kommunerna . Samtliga tre bör bevaras. De små tingsrätterna fyller ett viktigt behov och bör få planeringsro för framtiden. Tingsrätternas funktion bör fastläggas av . För ett fungerande domstolsväsende är den lokala och folkliga förankringen viktig. Ett stort förtroende för polis, åklagare och domstolar är i själva verket en av hörnstenarna i ett fungerande rättssystem. Närhet mellan medborgare och de rättsvårdande myndigheterna är en förutsättning för att detta förtroende skall kunna skapas. Även möjligheterna till samarbete mellan polis och åklagare är av stor betydelse. Den utveckling som sker inom rättsväsendets organisation ger därför anledning till oro. Den domstolsutredning som har arbetat hade enligt direktiven uppgiften att presentera förslag till ny organisation av domstolsväsendet som skulle innebära en kraftig nedläggning av små tingsrätter. Den nedläggningsvågen har stoppats. Det ser tyvärr ut att vara tillfälligt. Nya idéer dyker upp om nya nedläggningshot. Det är av flera skäl mycket olyckligt. Resultatet av en minskning av antalet domstolar innebär fortsatt centralisering av rättsväsendet, till stor skada för rättssäkerheten. Ogenomtänkta reformer och centralisering av rättsväsendets verksamhet får som konsekvens rättsosäkerhet och minskat folkligt förtroende för de rättsvårdande myndigheterna.
mot · GQ02Ju19 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i skrivelsen framförda förslaget om att fastslå och som tingsrättsorter på ej genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening att bör ges ett öppet mandat att utifrån fortsatt prövning besluta om tingsorter på . Regeringen har till lämnat en skrivelse om den fortsatta reformeringen av tingsrättsorganisationen. I skrivelsen redogörs för den utvärdering som gjorts av förändringar i tingsrättsorganisationen och planerade fortsatta förändringar. Förslaget i skrivelsen är att det på ska finnas två tingsrätter: en i och en i . Att och hört ihop i samma ting sedan medeltidens Svartalöt är visserligen inget bärande argument för att situationen ska så förbli i all framtid, men det bör finnas argument för att riva upp den rådande organisationen. Enligt min mening finns inget underlag vare sig i utvärdering eller utredning för den föreslagna organisationen. Enligt min mening finns det däremot starka skäl att förorda och istället som tingsorter. Det innebär att vi får ett ting i den västra delen av och ett ting i den östra delen. För medborgare som av olika skäl ska besöka tingsrätten är detta bättre ur kommunikationssynpunkt, något som dessutom underlättar för rekrytering och arbetsvillkor för personal. Ekonomiskt innebär det ingen skillnad. Nytt tingshus i ska byggas i vilket fall som helst, lämpligast förefaller en lokalisering till vara. Det finns inget krav att regeringen nu låser sig på sådan detaljnivå som skrivelsen innebär. Den ger inget utrymme för fortsatt dialog och för professionell analys. Vid en fortsatt utredning kan det säkerligen framkomma andra argument för att förlägga båda tingsrätterna till västra , argument som då måste vägas mot den mera geografiskt naturliga fördelningen HaningeHuddinge. Av detta skäl bör regeringens förslag om att fatta beslut om och som tingsorter avvisas. I stället bör ges mandat att efter finansiella överväganden (investeringar, nybyggen m.m.) göra ytterligare utredningar och fatta beslut på saklig och professionell grund.
mot · GQ02Ju29 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:138 Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avslå förslaget om att kroppsvisitera personer som man antar skall klottra på ej tillåtna platser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inventera, analysera och forska kring de klotterförebyggande åtgärder som vidtagits i . Våra grundläggande fri- och rättigheter finns uppräknade i vår grundlag, regeringsformen. I den försäkras bland annat alla medborgarna skydd mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång. Polisen har rätt att kroppsvisitera personer för att leta efter farliga föremål, som t.ex. knivar. Men detta tvångsmedel får endast användas när det finns en påtaglig risk för att vapen kan komma till användning. Det kan till exempel gälla vid en konfrontation mellan demonstranter. Individens frihet från kroppsvisitation får vika för att skydda andras liv. När ett brott har begåtts där fängelse kan bli påföljden, har polisen också rätt att kroppsvisitera den som är skäligen misstänkt för såväl våldsbrott som stöld och skadegörelse. Allt för att säkra bevis. Så långt håller nog de flesta med. Men var går gränsen? När passerar vi det som är godtagbart? Regeringen har skrivit en proposition 2002/03:138 om åtgärder mot klotter och skadegörelse. Där finns förslag om att utöka polisens möjligheter att kroppsvisitera misstänkta klottrare utan att något brott har begåtts. Det förslaget är inget nytt förslag för att komma tillrätta med klotter och annan skadegörelse. När förslaget lades fram förra gången yrkade Lagrådet avslag. Skadegörelse, bland annat i form av klotter, är ett bekymmer som ökat och som måste minimeras på olagliga platser. Det kan dock inte vara rätt väg att gå att fatta beslut om att man ska kroppsvisitera personer som man misstänker ska skriva sina tags på olagliga väggar. I sin nitiskhet går regeringen för långt i sitt förslag i propositionen. har många tunga instanser yrkat avslag till förslaget. Bland dessa kan nämnas JO, JK, BRÅ, , m.fl. motiverar sitt avslag med bl.a. följande det är inte balanserat att jämställa klotter med långt mer allvarliga brott mot liv och hälsa. Jag anser att bör lyssna till de tunga instanser som yrkat avslag på möjligheten att kroppsvisitera personer som man misstänker ska klottra på otillåtna väggar. Det bör istället satsas på information om kostnader för skadegörelse, och förhoppningsvis ska kommunerna inrätta tillåtna väggar i sina kommuner. I har man på ett föredömligt sätt jobbat med denna fråga och inrättat en tillåten graffitivägg. Det arbetet har varit lyckosamt i deras kommun. För övrigt bör också regeringen inventera de klotterförebyggande åtgärder som gjorts i och analysera och forska kring dessa frågor. Innan detta arbete har gjorts och redovisats kan vi inte tillåta en lagändring om undantag i det grundfästa skyddet för kroppslig integritet.
mot · GQ02Kr13 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:129 Arkitektur, form och design tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arkitektur och estetik inom bostadspolitikens område. Tydliggör arkitekturens och estetikens betydelse inom bostadspolitikens område Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Vid olika besök och kontakter som bostadsutskottet gjort så har det påtalats att vi i dessa mål glömt bort att påtala arkitekturens och estetikens betydelse för bebyggelse och boendemiljö. Jag har tagit till mig dessa påpekanden och finner det angeläget att tydligare lyfter fram frågorna om arkitektur och estetik i bostadspolitiken. Det är viktigt att arkitektfrågorna inte bara behandlas inom kulturpolitikens område. De hör i hög grad ihop med planering och byggande och bör därför även behandlas direkt inom bostadspolitikens område. Vi vet att människor mår bättre i en vacker miljö. Trygghetsfrågor är en av de allra viktigaste frågorna som människor prioriterar i sin boendemiljö. I välskötta miljöer ser man även mindre av skadegörelse. Man vårdar det som är vackert. Genom att tydligt föra in arkitektur och estetik även i bostadspolitiken främjar vi vårt samhälle både socialt och ekonomiskt.
mot · GQ02MJ23 · 2003-06-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:117 Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp avslår propositionen såvitt avser regeringens förslag om bemyndigande att sälja aktieinnehavet i . I den aktuella propositionen föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att sälja sin enda återstående aktie i . Jag menar att det är viktigt att staten behåller denna aktie. () bildades med uppgift att, som ensamt företag, slutligt omhänderta miljöfarligt avfall. har staten successivt avvecklat sitt ägande i bolaget. Argumentet var att om staten uppträder som företagsägare och själv agerar på den marknad som staten har till uppgift att ange spelreglerna för, finns risk för osund konkurrens. I samband med försäljning av aktier enligt förslag från regeringen /92 beslutade regeringen om en instruktion med innebörden att staten genom bibehållande av en minoritetspost skulle tillförsäkras fortsatt insyn i samt ha möjlighet att försäkra sig om att även fortsättningsvis är inriktat på att behandla miljöfarligt avfall och att bolaget, vid behov, kan ställa kapacitet och kompetens till förfogande för att garantera ett ansvarsfullt omhändertagande av sådant material inom landet. Resterande aktier, med undantag av en, såldes . Den återstående aktien tillförsäkrade staten en fortsatt insyn i företaget genom representation i styrelsen. Med tanke på sakens vikt, dvs. omhändertagande av slutligt avfall, är det min uppfattning att det fortfarande finns skäl för staten att genom denna aktie ha möjlighet till insyn i företaget.
mot · GQ02N17 · 2003-06-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:142 Vissa ägarfrågor m.m. rörande AB tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en strategi tas fram för att på ett lämpligt sätt minska det statliga ägandet i AB . vill med anledning av propositionen Vissa ägarfrågor m.m. rörande AB framföra kritik mot två olika delar av propositionen vad gäller dess utformning och behandling. För det första framlägger regeringen i propositionen ett förslag med en mångfacetterad bakgrund utan att på ett tillfredsställande sätt redogöra för denna. För det andra leder den snäva tidsramen för propositionens behandlande till att inte har haft möjlighet att sätta sig in i frågan, än mindre att granska förfarandet. I den nu lagda propositionen finns inga upplysningar om hur det nuvarande förslaget arbetats fram eller vilka alternativa lösningar som beaktats, och varför ett totalt statligt övertagande av AB anses vara det enda tänkbara scenariot. Regeringen borde på ett stadium tagit ett större ansvar för att förbereda en väl underbyggd proposition som hade gett möjlighet till en adekvat genomlysning av ärendet. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen tvingar att hasta till beslut i en fråga som regeringen haft god kännedom om i månader. Tågordningen är under all kritik och bristerna i propositionen föranleder att anser förfarandet med propositionen konstitutionellt och demokratiskt undermåligt. Trots bristerna är det angeläget att problemet med får en skyndsam lösning för att undvika svåra följder för svenskt näringsliv. väljer därför att inte avslå propositionen. anser inte det faktum att ABB vill avveckla sitt ägande som skäl nog för att staten ska gå in som ensam ägare tills vidare som det uttrycks i propositionen. AB är ett viktigt instrument för det svenska näringslivets globala expansionsmöjligheter. Att staten nu blir ensam ägare anser långsiktigt felaktigt. Målsättningen måste vara att bredda ägandet och involvera det privata näringslivet självt i den verksamhet AB bedriver för att på ett affärsmässigt sätt stärka det svenska näringslivet på internationella marknader. föreslår därför att en strategi tas fram för att på ett lämpligt sätt minska det statliga ägandet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02N18 · 2003-06-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:142 Vissa ägarfrågor m.m. rörande AB avslår regeringens proposition och begär att regeringen återkommer med ett förslag enligt de riktlinjer som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om beredningstid av regeringens förslag. Regeringen avser att lösa ut den sista kvarvarande privata delägaren i AB . motsätter sig inte att regeringen löser ut den aktuella partnern, men vi vänder oss kraftfullt mot de metoder regeringen väljer. I stället för att staten på normalt sätt löser in ABB:s aktier så väljer man en metod vars huvudsakliga syfte är att kringgå det statliga utgiftstaket. Upplägget är att staten köper ABB:s aktier för en krona. I stället sker den reella betalningen genom att () ger en riktad utdelning till ABB om . För att kunna göra detta utan att äventyra den egna kapitalbasen måste SEK ta upp ett evigt förlagslån. Regeringen ska verka för att SEK:s utdelningar till ägarenstaten blir låga så att SEK:s kapitalbas stärks av denna anledning. Denna mycket märkliga hantering har konstruerats bara därför att regeringen inte har tillräckliga budgetmarginaler. Det är i sig förkastligt att regeringen inte har budgetmarginaler för att kunna klara oförutsedda och snabbt uppkomna situationer. Till bilden hör dessutom att det inte ens handlar om en oförutsedd händelse. Regeringen har fört diskussioner med ABB och kunde därför ha lagt fram förslag som skattat de erforderliga marginalerna. Med den metod som regeringen vill använda tar man ett ytterligare steg mot att underminera budgetprocessen. I stället för att öppet finansiera en utgift via statsbudgeten, och skaffa tillräckliga marginaler för detta, låter man i stället ett statligt bolag låna upp beloppet. Regeringen har använt denna metod som innebär ett kringgående av systemet med utgiftstak på ett sätt som klart bryter mot budgetlagens anda. Regeringens förslag måste avvisas och regeringen bör återkomma med ett förslag som inte underminerar budgetprocessen. Vi har stark kritik mot det sätt på vilket regeringen handlagt denna fråga där man genom att begära en mycket kort motionstid kraftigt försvårar för att ordentligt analysera ärendet. Trots denna kritik är vi villiga att på nytt acceptera en kort motionstid så att ABB:s aktier kan lösas ut. Detta förutsätter dock att regeringen återkommer med ett förslag som är i samklang med budgetlagens anda.
mot · GQ02Sk13 · 2003-06-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:99 Det nya tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett nordiskt skattekontor. Rapporten , Norrbackrapporten, visade att det fortfarande finns problem och svårigheter för dem som arbetar i eller flyttar till ett annat nordiskt land. De avtal som finns fungerar inte alltid i enlighet med intentionerna. Kunskapsnivån hos myndigheterna i de olika länderna är inte alltid så hög som medborgarna borde kunna kräva, och i värsta fall kan det resultera i att medborgarna får ett felaktigt besked. Vi har kunnat läsa att industri- och handelskammare i en rapport konstaterat att integrationen i stannat upp och att få företag anställer personal från andra sidan sundet därför att det är för krångligt samt för att privatpersoner måste anlita revisorer för att reda ut sin situation. Särskilt unga människor förväntar sig att kunna arbeta fritt över landgränserna utan problem, och det är naturligtvis ett nederlag för det nordiska samarbetet om människor som är motiverade att arbeta i ett annat nordiskt land väljer att inte ta ett arbete på grund av krångliga regler och osäkerhet om vad som egentligen gäller. har ju alltid varit föregångare när det gäller att underlätta mobiliteten för sina medborgare, och är det att ta ytterligare ett steg i den riktningen. De problem som våra gränsgångare oftast stöter på är skatteproblem, oklarheter om vilka regler som gäller för sjukförsäkringar, arbetslöshetskassa, arbetsskador, föräldraförsäkring och inte minst pensioner. Norrbackrapporten och verksamheten vid Hallå har gett vid handen att problemen ofta bottnar i okunskap, dvs. att de som ska tillämpa reglerna inte har tillräckliga kunskaper eller också att medborgarna inte känner till vart de kan vända sig med sina problem. Verksamheten vid Hallå är ett gott exempel på hur medborgarnas intressen kan tas tillvara. För att ta ytterligare ett steg framåt och understryka roll som föregångare när det gäller att underlätta medborgarnas mobilitet borde ett nordiskt skattekontor upprättas där man samlar och tar tillvara de specialkunskaper som finns. Ett sådant skattekontor borde vara bemannat med experter på gränspendlarproblematiken, både för enskilda personer och för småföretag med upp till 10 anställda, och omfatta frågor om skatter i alla dess former men också frågor om sjukförsäkringar, pensioner, arbetsskador, föräldraledighet m.m. Till ett sådant skattekontor borde även knytas experter på arbetsmarknadsfrågor, facktillhörighet och arbetslöshetskassa. Ett nordiskt skattekontor skulle reglera skatter och avgifter m.m. mellan de nordiska länderna som rör både nuvarande och tidigare arbetsplatser i de olika nordiska länderna. Avsikten med ett sådant skattekontor är inte att åstadkomma en skatteharmonisering mellan de nordiska länderna utan att lyfta problemen från den enskilda medborgaren till experterna och därmed också erkänna varandras skattelagstiftningar.
mot · GQ02Sk19 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:128 Företrädaransvar m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handläggningstid i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att garantera företrädare muntlig förhandling i länsrätt och kammarrätt om denne begär det. Regeringen föreslår i proposition 2002/03:128 Företrädaransvar m.m. förändringar inom skattebetalningslagen när det gäller företrädaransvar. Rättsläget återställs till det som rådde före skattebetalningslagens stiftande och de subjektiva rekvisiten uppsåt och oaktsamhet återinförs. Dessutom föreslås att beslut om företrädaransvar ska fattas av allmän förvaltningsdomstol och inte vanlig domstol. anser att regeringens proposition till stora delar utgör en förbättring jämfört med den lagstiftning som gäller . anser liksom att det finnas en tidsgräns för hur det ska få gå innan skattemyndigheten måste ha träffat en överenskommelse med företrädaren eller ansökt om företrädaransvar hos förvaltningsdomstol. Likaså måste det existera en tidsgräns för hur handläggningen ska få ta i domstol. För personer som blandas in i denna typ av skattemål är tidsåtgången av helt avgörande natur, och det är rimligt att lagstiftaren skapar fasta och förutsägbara spelregler för detta. Enligt regeringens proposition ska företrädare garanteras muntlig förhandling i länsrätt och kammarrätt endast om det finns anledning att anta att betalningsskyldighet kommer att fastställas. anser att denna formulering är onödigt vag och anser därför att muntlig förhandling i kammarrätt och länsrätt ska garanteras företrädaren oavsett vad det finns för skäl att på förhand anta om utgången av förvaltningsdomstolens beslut.
mot · GQ02Sk21 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:128 Företrädaransvar m.m. avslår regeringens förslag om att mål om betalningsskyldighet skall handläggas av förvaltningsdomstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om definiering av begreppet företrädare. Regeringen presenterar i propositionen ett förslag om vissa förändringar i skattebetalningslagen (1997:483) i fråga om företrädaransvar och förändringar i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter (2001:1227) vad gäller utlandsbetalningar. accepterar huvuddragen i förslagen. Det finns dock några punkter där förändringar bör ske. Regeringen föreslår att beslut om betalningsskyldighet skall handläggas av allmän förvaltningsdomstol. Här är av en annan åsikt. anser att målen även i fortsättningen ska hanteras av allmänna domstolar med tingsrätt som lägsta instans med överklagan i hovrätterna och som sista instans. Som motiv kan nämnas att de mål det är fråga i allt väsentligt har likhet med andra tvistemål. Frågan är ju ett avgörande mellan privatpersoner och staten om betalningsansvar. Regeringen förbiser Lagrådets synpunkter att regeringen inte presenterat övertygande skäl för att flytta processen till allmän förvaltningsdomstol. Flera andra remissinstanser har också avstyrkt förslaget. Förslaget bör avslås. Regeringen anser inte att det finns tillräckliga skäl för att införa en definition av begreppet företrädare. anser att det borde införas en sådan definition. Externa styrelseledamöter i små och medelstora bolag har knappast en sådan insyn i bolagets skötsel att man kan sägas ha ett bestämmande inflytande i bolaget. Det är inte rimligt att alla styrelseledamöter skall vara tvungna att löpande hålla kontroll över att bolaget fullgör sina skatteinbetalningar. Om detta ansvar definieras så att ansvaret i vart fall ej automatiskt åvilar alla styrelseledamöter skulle man uppnå den vinsten att det blir lättare att rekrytera styrelseledamöter, vilket är önskvärt ur många olika skäl. Regeringen bör få i uppdrag att definiera begreppet företrädare.
mot · GQ02U14 · 2003-06-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:143 Svenskt deltagande i en EU- ledd styrka i tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen med FN bör förhandla fram ett långsiktigt bidrag till MONUC från svensk sida samt, i avvaktan på sådana förhandlingar och ställningstagande, förlänga det svenska bidraget till snabbinsatsstyrkan. Regeringen föreslår i proposition 2002/03:143 att skall sända högst 100 personer som ett bidrag till en EU-ledd militär multinationell snabbinsatsstyrka i (DRK). liberalerna stöder propositionens förslag, men vill göra mer. Den eskalerande våldsspiralen i östra och regionstaden är ett hot mot människorna och en politisk stabilisering i landet, och hindrar FN:s fredsbevarande styrka i (MONUC) från att utföra sitt uppdrag. Regeringen bedömer att en insats kan få positiva effekter på den humanitära situationen i Bunia, på fredsprocessen i och på FN:s fredsarbete. För att få slut på den långvariga och blodiga konflikten i den behövs troligen en långvarig insats från världssamfundet. Det har dock varit svårt för FN:s generalsekreterare att få länder att ställa upp med fredsbevarande trupp till landet. EU har varit mer engagerad på och i . liberalerna menar att världssamfundet har lika stor moralisk förpliktelse att bistå vid konflikter på den afrikanska kontinenten som på andra håll. Mot denna bakgrund borde regeringen ha föreslagit ett långsiktigt svenskt engagemang i den kongolesiska fredsprocessen, särskilt som FN:s generalsekreterare vill förstärka MONUC i Bunia . Snabbinsatsstyrkan avslutar sitt uppdrag . Det finns en risk att ett säkerhetsvakuum uppstår mellan det att den lämnar Bunia i enlighet med sitt mandat, och att FN-insatsen MONUC anländer. bör bidra till att undvika detta genom att med FN förhandla fram ett långsiktigt svenskt bidrag till MONUC, samt i avvaktan på sådana förhandlingar och ställningstagande förlänga det svenska bidraget till snabbinsatsstyrkan att, efter , ingå i MONUC. Finansieringen av denna insats får ske inom befintlig ram, och finansieringen av den mera långsiktiga insatsen får ske inom ramen för budgetarbetet för .