mot · GR02T379 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastruktursatsningar i . Infrastrukturen i västra , , är strategiskt belägen mellan tillväxtområdena , , och . 650 000 personer arbetar i regionens näringsliv. I regionen finns hälften av rikets sysselsättning inom bil- och bilkomponentindustrin och 41 000 företag bedriver handel med utlandet. Vid regionens högskolor/universitet finns fler än 55 000 studerande. är en av de ledande industriregionerna i och det exportberoende näringslivet är mycket beroende av en bra infrastruktur för att minimera nackdelen med långa avstånd till de viktigaste marknaderna. Bra infrastruktur är avgörande för företagsetablering och därmed investeringar. är port mot den västvärld från vilken vi köper en lång rad för hela landets ekonomi viktiga varor och tjänster. Importen finansieras med export från hela landet som också den i hög utsträckning passerar . största hamn finns i . av landets containertrafik passerar här. Regionen har näst största flygplats. och är dessutom två av landets absolut viktigaste ekonomiska motorer. Centrala delar av exempelvis fordons-, elektroteknik-, bioteknik-, textil-, livsmedels-, möbel- och läkemedelsindustrin har viktiga kluster i . Avgörande delar av landets välfärd skapas därmed i denna industri-, handels- och transportregion. Uppskattningsvis av den nationella skattekraften kommer direkt från . Indirekt är betydelse även i detta avseende väsentligt större. Möjligheterna att transportera människor och varor mellan och övriga delar av landet är därför en angelägenhet för hela svenska folket. Dessvärre är praktiskt taget alla transportförbindelser i kraftigt eftersatta. Från norr tar människor och varor sig till med bil via och eller med järnväg. Det tar minst att köra de 30 milen från till . Det borde inte ta mer än omkring . byggs ut etappvis. Innan den är klar kommer de viktiga relationerna mellan Göteborgs- och Osloregionerna att, som , förbli underutvecklade. R 45 går från via och upp igenom inland. Vägen är kraftigt eftersatt utefter praktiskt taget hela denna sträcka. Allra sämst är den mellan , där de för landet viktiga industrierna och Aero tillverkar bilar och flygmotorer och . Den backiga och kurviga vägen ner genom erbjuder rikligt med hinder i form av enplanskorsningar med trafikljus och långa sträckor med obefintliga omkörningsmöjligheter. Den undermåliga R 45 är ett hot mot utvecklingen i exempelvis , , och . mellan och via borde med självklarhet vara dubbelspårig och möjliggöra höghastighetståg. Inget av dessa båda krav är uppfyllda, vilket är anmärkningsvärt med tanke på att det nu är . Med en bra järnväg kan och sydöstra exempelvis utnyttja hamn för större delar av sin export och import, vilket i sig skapar exportinkomster till . En bra järnväg skulle också kunna öka tillströmningen av resande till flygplats. Från nordost tar sig människor och varor från , Bergslagen och stora delar av ner igenom till via Västra stambanan och E 20. E 20 är tvåfilig landsväg. Hastigheten som bitvis tidigare varit har sänkts och är nu 90 eller ibland . Sträckan är dryg. Vägen mellan och är . I bor det drygt en kvarts miljon människor. Påtagligt många av dessa är direkt eller indirekt beroende av kommunikationerna norrut mot eller i ännu högre utsträckning söderut mot . Trots centrala placering mellan och är norra en avfolkningsbygd. Generation efter generation av ungdomar väljer att flytta, bl.a. för att inte vara hämmade av den dåliga infrastrukturen. Västra stambanan är den enda järnvägen i som är fullt utbyggd med dubbelspår. Ändå hindras trafiken när tågen närmar sig . Här behövs ett tredje spår. Från öst tar människor och varor sig till endast via R 40. , det befolkningsmässigt och industriellt viktiga med och samt hela nordvästra följer den väl utbyggda till för att därefter tvingas åka på den tvåfiliga och hastighetssänkta landsvägen R 40 mot . Först därefter får trafiken köra de sista sju milen på motorväg till . Den industriellt tunga med omkring 200 000 invånare har i hög utsträckning som sin ekonomiska motor. från och öster ut måste vara en av det moderna minst utvecklade. Dessutom gör dess täckning att den inte fungerar för transporter mot , och södra . Kapacitetsproblemen inom kan åtgärdas genom byggandet av en tågtunnel. En sådan lösning skapar också nya och intressanta trafikeringslösningar för lokal- och regionaltrafiken. Antalet resenärer in mot med regiontågen har ökat . Ökad kapacitet i infrastrukturen medger att trafikvolymen kan fördubblas. Satsningarna på en ny Götalandsbana från via flygplats mot öster är därför oerhört angelägna för hela . betydelse som expanderande transport- och industrinav för hela landet ställer också stora krav på utvecklingen av infrastrukturen inne i . Nästan all biltrafik passerar och Tingstadstunneln. Där är det mycket trångt. I samband med de näst intill dagliga trafikolyckorna stannar trafiken upp helt. Trafikvolymerna kommer att öka med det kommande decenniet. Därför behöver vi en ny älvförbindelse och partihallsförbindelse mot E 20. En modern ekonomi behöver en väl utbyggd och balanserad mix av både väg och järnväg. fyller en viktig funktion för transport över långa sträckor av lågförädlat gods och för persontransporter där många människor utan alltför många uppehåll kan förflytta sig mellan två orter gärna med snabbtåg. Bilar och vägar är det enda transportmedel som tar människor från den punkt de kommer ifrån till den punkt dit de skall. Alla andra transportsätt kräver i praktiken alltid minst en, flera, tidsödande och dyrbara omlastningar eller omflyttningar. Alltfler tvingas stressa till och ifrån hemmet, barnomsorgen, arbetsplatsen (där många i sin tur förväntas kunna använda sin egen bil mellan olika uppdrag), affärer etc. försörjer sig dessutom i allt högre utsträckning på högförädlat gods som för att vara konkurrenskraftigt måste kunna ta sig från produktion till slutkund på det mest effektiva sättet. Vägar är därmed det enda realistiska transportalternativet i allt fler situationer då människor och högförädlat gods skall förflytta sig. Bättre vägar förbättrar vår konkurrenskraft och bidrar därmed till utvecklingen av vår långsiktiga välfärd, ökar livskvaliteten för alla dem som behöver förflytta sig mellan hem, arbetsplats, affärscentrum, barnomsorg etc., minskar risken för dödade och skadade i trafiken, minskar miljöbelastningen genom en jämnare trafikrytm. E 6, E 20, R 40, R 45 är några av de väginvesteringar som är absolut nödvändiga för att utveckla . Vägarna har som ovan visats en dålig standard och hög trafikbelastning. På många vägavsnitt är olycksbelastningen hög. Andelen farligt gods på lastbil är högre än genomsnittet för riket. Trafikmängderna ökar och prognoserna visar fortsatta ökningar. E 6 har den starkaste ökningen av stamvägarna i . Stora brister finns också på det regionala vägnätet. Behoven av bärighetshöjning, tjälsäkring, rekonstruktion och beläggning av grusvägar är eftersatta och uppgår till mer än de som finns tillgängliga. Vägnätet urholkas också genom eftersatt drift och underhåll. Det finns angelägna investeringsbehov för det samlade väg- och järnvägsnätet i för . Utöver de välståndsskapande argumenten för satsningen på infrastruktur och nödvändigheten för industrin så är givetvis nödvändigheten att minska trafikolyckorna det viktigaste. En utbyggnad av viktigaste stamvägar, E 6, E 20, R 40, R 45, till motorväg/fyrfältsväg skulle enligt uppgifter från minska antalet skadade med ca 1 000 personer, varav ca 220 döda eller svårt skadade. Stora nationella satsningar på järnvägar genomförs/har genomförts i andra delar av landet. måste det vara tid för . är en av landets viktigaste tillväxtregioner. Kapacitets- och standardbrister i infrastrukturen får inte hämma den ekonomiska tillväxten. Bra lokal/regional tågtrafik ger stora tids- och miljövinster. Standarden på regionala vägar och det finmaskiga vägnätet får inte medföra hinder för företagande och boende på landsbygden och inte heller för jord- och skogsbruket. God tillgänglighet till är en nödvändighet för att behålla stora företags ledningsfunktioner/huvudkontor i regionen liksom företag med spetskompetens inom forskning/utveckling. Sker inte den nödvändiga satsningen på infrastruktur i befarar vi att detta förutom en stor besvikelse kommer att innebära att möjligheter att, tillsammans med andra delar av landet, fungera som en spännande tillväxtregion i kommer att försvåras, att utflyttningen av ambitiösa ungdomar från landsbygden till storstäderna kommer att accelerera, att därmed ökar pressen på alla dem som arbetar med att motverka avfolkningen från landsbygden, att även i fortsättningen, men helt i onödan, stressa arbetspendlare och barnfamiljer i sina dagliga förflyttningar mellan bostaden och alla de institutioner som de är beroende av. Finansieringen av infrastrukturutbyggnaden är ett i sammanhanget förhållandevis enkelt problem. Kloka infrastrukturinvesteringar skapar den tillväxt som skall betala investeringarna. Erfarenheter från en lång rad andra länder och ifrån de samtal som förts med näringslivet visar att det finns ett brett spektrum av sätt att finansiera dessa satsningar fram till dess att de börjar återbetala sig, varav PPP är en. PPP har ju både i och visat sig vara ett framgångsrikt sätt att tidigarelägga infrastrukturinvesteringar. behöver en väsentlig utveckling av infrastrukturen i . Järnvägs- och, i ännu högre utsträckning, vägnätet måste byggas ut kraftigt och det måste ske snabbt.