mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — bedriver verksamhet inom politikområdena Skydd mot olyckor vad avser miljöräddningstjänst till sjöss och sjöräddning, samt har samordningsansvar för sjöövervakning och sjöinformation till berörda myndigheter. har en mängd uppgifter inom olika lagområden, såsom kontrollverksamhet och övervakning genom hög närvaro till sjöss. Dessa uppgifter har en förebyggande effekt mot brottslighet av olika slag. Nya uppgifter har ständigt tillkommit och nya står för dörren. Avvecklingen av sjöpolisen och neddragningar i tullens verksamhet ställer ökade krav på . Det operativa och sjölägesinformationen är andra exempel på nya uppgifter som lagts på . Behovet av anpassning av teknisk utrustning som möjliggör att fullgöra de nya uppgifterna är stor. För att långsiktigt kunna fullgöra fastställda uppgifter och möta utökade krav på internationell verksamhet, gränskontroll och miljöräddningstjänst till sjöss bör resurser förstärkas. avsätter därför, inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar, 20 miljoner utöver regeringens förslag under anslag 7:1. Förslaget innebär att för föreslår 1 för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Sammanfattningsvis föreslår att ramen för utgiftsområde 6 ökar med 20042005 för att sedan minskas 2006 med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:1 Biståndsverksamhet (Höjd biståndsnivå) Utgiftsområdet omfattar politikområde Internationellt utvecklingssamarbete inklusive samarbetet med . har fortfarande som mål att det svenska biståndet skall utgöra av BNI. Vi välkomnar regeringens tillskott till det totala biståndsanslaget men anser fortfarande att regeringens tillväxttakt för att nå enprocentsmålet är för långsam. Det finns en rad områden inom biståndsområdet som kräver resurstillskott. Främst gäller det ökade biståndsanslag till hiv/aids-bekämpning, arbete för demokrati och för att stärka respekten för mänskliga rättigheter, liksom för skuldavskrivningar för de allra fattigaste länderna. Det humanitära biståndet behöver också mer resurser liksom det riktade biståndet till kvinnor och barn i fattiga länder. Regeringen anger att enprocentsmålet skall uppnås när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. anser att det finns skäl och möjligheter för en ytterligare ökad biståndsnivå. Vi anslår därför mer än regeringen . Ramen för utgiftsområdet bör utökas med för och för samt . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 10:2 Försök med lokala och regionala diskrimineringsombudsmän 10:1 : Nedläggning 1/7 2004. Vissa uppgifter förs till och DO 12:1 : Kortare handläggningstider och vissa informationsinsatser 12:2 Mottagande av asylsökande. Minskat behov tfa kortare handläggningstider Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagandet av flyktingar. motsatte sig inrättandet av en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag. Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet att inrätta ett Integrationsverk. föreslår en nedläggning av från . Vissa uppgifter övertas av och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8 samt motionen för integrationspolitik. anslår till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering för att stärka arbetet mot rasism, diskriminering och främlingsfientlighet. Vi avvisar satsningen på försöket med lokala och regionala diskrimineringsombudsmän bl.a. med hänvisning till de medel som redan finns till förfogande för detta arbete. vill avskaffa dagens förhandlingar och avtal om kommunplacering av flyktingar. Istället vill vi införa en utvecklingspeng som följer individen. Utvecklingspengen skall administreras av RFV och fördelas av . Medel för detta tillförs utgiftsområde 10. Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 10 samt i motionen för integrationspolitik. tillför ytterligare för att förkorta handläggningstiden för asylansökningar. Satsningen kommer även att leda till att asylsökande barns ansökan kan behandlas . Effekten av snabbare handläggning innebär även att resurser som till stor del läggs på sjukvård och boende, inom anslaget mottagande av asylsökande, frigörs. Inom ramen för utgiftsområdet föreslås att ej skall pröva uppehållstillstånd för adopterade samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd i . Detta innebär att ca frigörs som skall disponeras av för de informationsfrågor som övertas vid avvecklingen av . Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8 samt i motionen för integrationspolitik. Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med och med samt . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 13:1 Tandvårdsförmåner: Kirurgisk beh. av tandlossning inkl. i sjukförs. 13:6 : sparkrav inom administrationen 14:7 Extrapengar till tobaksprevention 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap Nytt anslag: Nationell vårdgaranti Nytt anslag: Forskning kring palliativ vård Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik under utgiftsområde 9. föreslår besparingar och effektiviseringar på flera myndigheters administration, bl.a. , vars förvaltningsanslag minskas . Anslaget till för arbetsliv och socialvetenskap minskas med , bl.a. eftersom förslag till en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10 innehåller en betydande satsning på forskning kring arbetsliv och rehabilitering. har, tillsammans med , och , presenterat ett förslag till nationell vårdgaranti. För detta ändamål avsätts sammanlagt . Kommittén om vården i livet slutskede kunde konstatera stora brister i den palliativa vården i . Forsknings- och utbildningsinsatser behövs på området. avsätter till forskningen kring palliativ medicin. Regeringen anslår för att förstärka arbetet med tobaksprevention. anser att satsningen i huvudsak är vällovlig, men att det preventiva arbetet ska utföras i skolorna som ANT-undervisning och därför delvis är en angelägenhet. avsätter mer pengar till kommunerna, bl.a. för detta ändamål, under utgiftsområde 25. vill placera kirurgisk behandling av tandlossningssjukdom inom sjukvårdens högkostnadsskydd. avsätter 20042006 för denna reform. I senare skede, när statens finanser tillåter, avser inkludera alltfler åtgärder med inriktning på förebyggande behandling med målet att all tandsjukvård och tandskadebehandling ska ingå i samma system som den övriga hälso- och sjukvården. Sammantaget bör ramen utökas med 2004 och 2005 och 2006. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förkortad sjuklöneperiod (från 21 ) Inget behov av nytt högkostnadsskydd vid återställd sjuklöneperiod Ny rehabiliteringsförsäkring: kostnader fr 1/1 2004. Utbyggnad fr 1/1 2005 Ny rehabiliteringsförsäkring, vårdgaranti & bättre regler: kostnadsminskningar Finsk trafikförsäkringsmodell (mot sänkning av inkomstskatten) 1/1 2004 Uppdrag till RFV inom 11 p-programmet. Ej nödvändigt tfa ny rehab-försäkring Andra karensdag i sjukförsäkringen (bibehållet högkostnadsskydd på /12mån) Försäkringsmässig beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster Ingen minskning på fastställd SGI (återställd 80-procentsnivå) Effekt av bättre kontroll 19:2 Aktivitets- och sjukersättning (förtidspensioner) Ny rehabiliteringsförsäkring, vårdgaranti & bättre regler (omprövning): kostnadsminskningar Effekt av bättre kontroll 19:7 : Nya uppgifter, utvecklingspeng för flyktingar Extrapengar till RFV och FK för ökad kontroll och kvalitet i beslut Forskningspengar inom ramen för ny rehab-försäkring Inget utvidgat krav på att lämna rehabiliteringsunderlag mht egen rehab-försäkring Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringens administration (RFV och allmänna försäkringskassor). De socialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenning och vissa bidrag till rehabilitering, arbetsskadeersättningar, handikappersättning, ersättning för kroppsskador samt aktivitets- och sjukersättning (tidigare sjukbidrag och förtidspension). ingår kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering. Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mångdubbelt. Detta har lett till att försäkringskassorna har tvingats omfördela sina resurser till att i princip enbart betala ut sjukpenning. Insatserna för rehabilitering har hamnat i skymundan. Antalet långtidssjukskrivna och personer med aktivitets- och sjukersättning har haft en explosionsartad ökning . Regeringen har varit handlingsförlamad. Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona på rehabilitering i längden tillbaka. anser att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från 1/1 2004 med en utbyggnad 1/1 2005. Liksom utredningen räknar vi med en ökad totalkostnad reformen genomförs. Åren därefter innebär reformen, med mycket försiktiga antaganden, en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Inga dynamiska effekter eller förändringar i skattebasen finns inräknat i detta. I rehabiliteringsförsäkringen återfinns även andra satsningar som har en positiv effekt på ohälsotalen. Exempel på sådana satsningar är forskning, mentorer, arbetsplatsrådgivare, yrkesinspektörer, kompetensförstärkning för handläggare osv. En grundlig redovisning av vårt ställningstagande återfinns i motionen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Utöver rehabiliteringsförsäkringen vidtar flera viktiga åtgärder och satsningar för att minska ohälsotalet. Det handlar först och främst om att ge småbarnsföräldrar ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna utforma sin vardag och därigenom få mer tid med varandra. För anställda handlar det om att utöka utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av arbetstider, vilket ger en positiv inverkan på arbetsklimatet och stressfaktorn. förstärker kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. Vi vill vidare slopa det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen som inte beaktar den individuella arbetsförmågan. Ersättningen skall istället individanpassas mellan . Eftersom läkarens roll i sjukskrivningsprocessen är central vill vi tydliggöra läkarnas ansvar, ge utbildning i försäkringsmedicin en starkare ställning i läkarutbildningen och ge försäkringsläkarna en fördjupad vidareutbildning. Vidare anser vi att allmänheten bör informeras om sjukförsäkringens syfte. Vi vill bygga ut företagshälsovården genom att återinföra möjligheten för företagsläkarna att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. På så sätt kan man snabbare upptäcka eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget. vill utreda möjligheten att privatisera dagens arbetsskadeförsäkring och därigenom ge ekonomiska incitament för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare en arbetsplats är, desto lägre premie. tillför socialförsäkringsadministrationen ytterligare medel dels för att öka kvaliteten och korta handläggningstiderna, dels för att öka kontrollen av felutnyttjande samt för att ompröva äldre beviljade aktivitets- och sjukersättningar (tidigare sjukbidrag och förtidspension). Vi tror att denna satsning medför positiva effekter för såväl antalet sjukskrivningar som långtidssjukskrivna. För detta ändamål tillförs RFV samt allmänna , samt . vill förkorta sjuklöneperioden för arbetsgivarna från dagens 21 . Anslaget tillförs därmed 2004. För att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslår vi med ett högriskskydd . För att få en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. höjer ersättningsnivån i sjukförsäkringen från dagens till . Vi föreslår även att den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) skall beräknas på snittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen, enligt finsk modell, där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativ avlyfts det offentliga kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs till trafikanterna genom sänkt inkomstskatt. vill avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar. Vi föreslår istället att en utvecklingspeng införs som följer individen och som administreras av RFV. RFV:s anslag utökas därför med och respektive . Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med , och . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Höjd övergångsvis garantipension (/år) 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna: Förlängd omställningspension för efterlevande utan barn till 12 mån. 20:3 Bostadstillägg till pensionärer, med fritidsfast. Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. har alltsedan det orättfärdiga beslutet att inkomstpröva änkepensionen togs motionerat om och finansierat ett återställande av änkepensionen. har det reformerade ålderspensionssystemet trätt ikraft och därmed har inkomstprövningen försvunnit. Det är ett efterlängtat besked för änkepensionärerna. anser vidare att fritidsfastighet inte skall ingå i inkomstprövningen för bostadstillägg. Vi vidhåller vårt krav om att omställningspensionen skall återställas från från . krävde i valrörelsen att pensionerna till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna tidigt under nästkommande mandatperiod skulle öka med motsvarande (före skatt) jämfört med nivån . Det klargjordes också att både skattesänkningar och pensionsuppräkningar skulle räknas in för att uppnå denna förbättring. har vi överträffat denna förväntning. Med anledning av den nya pensionsreform som trädde i kraft , och som aktivt arbetat för, får de sämst ställda pensionärerna en högre pension. Dessutom kommer grundavdrag att förstärka det ekonomiska utrymmet för dem med lägst pension ytterligare. Utöver detta höjer den övergångsvisa garantipensionen med . Sammantaget innebär det nya pensionssystemet, skattesänkning samt höjningen av den övergångsvisa garantipensionen för dem med lägst pension en förbättring med ca efter skatt. De i nettoförbättring motsvarar en höjning av pensionen med ca före skatt. Ramen för utgiftsområdet utökas med , och . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen Höjt tak till 11 prisbasbelopp 1/7 2004 Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , grundbelopp Slopade lägstanivådagar till följd av barnomsorgskonto Ny beräkning av SGI Alternativ till 13:e ersättningsmånad Ej fullt bidrag till stödmottagare med höga inkomster 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Nytt anslag: Generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) Nytt anslag: Barnomsorgskonto fr 1/7 2004 (reformutrymme) Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag till handikappade barn. hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. För att möjliggöra för familjen att själv välja barnomsorgsform införs ett barnomsorgskonto för varje ettåring på 80 000 skattefria kronor från . Pengarna går direkt till familjen. Kontobeloppet trappas av i förhållande till hur barnet har kommunalt finansierad barnomsorg. Maximalt kan tas ut. På så sätt kan man fritt välja mellan olika barnomsorgsformer utanför hemmet, att gå ner i arbetstid eller att vara hemma med barnet på heltid. Till förmån för barnomsorgskontot slopas lägstanivådagarna samt den extra pappamånaden. Maxtaxan i den offentligt finansierade barnomsorgen finns kvar men varje kommun åläggs att införa deltidstaxor under taket. Den exakta utformningen av barnomsorgskontot redovisas i en motion för utgiftsområde 12. anser att föräldraförsäkringen måste stärkas ytterligare. Vi höjer därför garantinivån i föräldraförsäkringen från dagens per dag till per dag . För att av alla heltidsarbetande skall omfattas fullt ut av föräldraförsäkringen höjer vi taket från 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp från . vill vi även höja ersättningsnivån från till . inför per barn och år för barn mellan . Kontaktdagarna utgår med en ersättning om per dag. införs en graviditetspeng som kan användas av gravida i slutet av graviditeten. Pengen skall kunna användas flexibelt men kan ej sparas till efter graviditeten. anslår medel så att vårdbidrag utgår för funktionshindrade barn till biståndsarbetare. menar att familjestöden måste ha en bättre fördelningspolitisk profil. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca mer . Denna förändring återfinns inom utgiftsområde 18. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kommer att minska. samlade familjepolitik framgår av avsnitt 8. Jämfört med regeringens förslag utökas ramen för utgiftsområdet med , samt . 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Ökad finansieringsgrad () inom obligatorisk a-kassa (/mån extra) Ny beräkningsgrund för a-kasseersättning (motsvarande SGI) Minskade direkta utgifter pga strukturerad sökprocess enligt Ds 1999:58 och något färre arbetslösa Friårsförsök inom ordinarie anslagsram 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade, OSA (redovisas som utgift, inte skattekreditering) 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: mindre ökning av anslaget Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökad självfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och den enskilde kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt. förslag att öka självfinansieringsgraden till inom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget till detta utgiftsområde kan minskas kraftigt. Det är vidare nödvändigt att förändra nuvarande regelverk för arbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor från att ta de jobb som ändå finns och erbjuds. förlorar den arbetslöse i vissa lägen ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidragssystem. Vi föreslår vidare att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, liksom när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen, i princip bör grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter på, inte på den inkomst man har när man blir arbetslös. Vi föreslår inga förändringar vad gäller golv och tak i arbetslöshetsförsäkringen. samlade förslag om ökade resurser för fler tjänster inom bl.a. vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder tillsammans med sänkt skatt för hushållstjänster beräknas också leda till att trycket på arbetslöshetsersättningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minska något. En helt ny arbetsmarknadspolitik som sätter individen i centrum och öppnar för mångfald och valfrihet efterlyses. Genom att släppa in fler aktörer på arbetsmarknadspolitikens område ökar mångfalden och valfriheten för arbetslösa. Med konkurrens ökar kvaliteten på arbetsmarknadsåtgärderna. Vi avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärd om flyttningsbidrag med hänvisning till att flyttningar i allt väsentligt sker oavsett ekonomisk stimulans. Likaså avvisar vi särskilda medel till försök med friår. Vi anser att denna åtgärd kan genomföras inom befintliga ramar. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med och med . Nej till engångssatsning på företagshälsovård (täcks inom egen rehab.-försäkring) 23:7 HomO: oförändrat anslag Utgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdena Arbetsliv och Jämställdhet. föreslår besparingar på med tanke på de ökade resurser verket fått och den rationaliseringspotential som borde finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna till en gemensam myndighet, . bör ses över i grunden. Den väsentliga forskning som institutet bedriver bör kunna administreras och samordnas av medan forskningen bedrivs på högskolor och andra institut. kan avvecklas och en del arbetsuppgifter föras över till . De bidrag till särskilda utbildningsinsatser som fördelar till arbetsmarknadens parter bör kunna avvecklas, med en halvering för och avskaffande . Stödet för utbildning av regionala skyddsombudsmän sköts och bör även fortsättningsvis skötas av . Ramen för utgiftsområdet minskas med , 2005 och med 2006. 25:1 Studiebidrag /mån, 10 mån. Från 1/7 2005 25:2 Studiemedel i högskoleutbildningen: bidrag (+1 035 kr/år) Från 1/7 2005 Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande högskolestudenter Barntillägg till högskolestudenter (/mån och student) 1/7 2005 25:3 Studiemedelsräntor tfa ökade låneutbet. 25:2 A. Studiemedel , bidrag (+1 035 kr/år). 1/7 2005 25:7 Bidrag till främst fackliga organisationer. Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. vill ha ett studiestödssystem som präglas av helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. förslag innebär en satsning på såväl högskolestudenter och övriga vuxenstudenter som på gymnasiestudenter. Viktiga delar av detta är barntillägget för studenter i högskolan och slopat fribelopp. För att renodla studiefinansieringssystemet flyttas huvudmannaskapet för korttidsstudiestödet till CSN. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med samt utökas med och utökas med . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 25:1 administration, sparkrav samt färre uppgifter 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och skolbarnsomsorg Bevarande av Eke- & 25:10 Centralstyrd skolsatsning växlas till generellt statsbidrag till primärkommuner 25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen 25:15 Nej till fackliga bidrag 25:19 Valideringsdelegation: Överförs till (25:76) 25:2071 Ökat antal disputerade lärare inom unviersitet och högskola 25:2174 Forskning och forskarutbildning Avgår: Socialdemokraternas tillskott 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor: Rekryteringsdelegationen Inga ospecificerade medel till regeringens disposition Nytt anslag: Yrkeshögskola Effektiviserad förvaltning/samordningsvinst Nya uppgifter: nätuniversitetet 25:81 Myndigheten för : Inordnas inom 25:83 Utvecklingsarbete inom . Medel till regeringens disp.