mot · GR02Fi306 · 2003-10-07 00:00:00 — Maktväxling - Federalism i skattepolitiken Med federalismens principer som grund förespråkar en radikal omvandling av det svenska styrelseskicket. Vi bygger makten underifrån. Detta sker genom kraftigt sänkta skatter för framförallt låg- och medelinkomsttagare. Detta minskar bidragsberoendet och sänkta marginaleffekter hjälper ytterligare låginkomsttagare att komma ur sina så kallade fattigdomsfällor. Självbestämmandet för vanliga människor med vanliga inkomster kommer att öka. Detta är positivt då vi tror att människor trivs bäst när de själva kan känna sig trygga och får bestämma över sina egna liv. stärker kommunernas skattebaser kraftigt. Utrymmet för statliga interventioner minimeras, och det kommunala självstyret blir de facto ett reellt självstyre till skillnad från dagens chimär. För att kunna trygga ett ekonomiskt välstånd krävs ett livaktigt näringsliv. Nya företag måste kunna startas. De företag som finns måste få enklare regler och lägre skatter och de företag som står i begrepp att byta ägare måste få gynnsammare skatteregler för att undvika nedläggning. skattemotion presenterar skarpa förslag för att komma tillrätta med dessa problem. Boendeskatterna måste reformeras, dels för att få igång byggande, dels för att sänka boendekostnaderna. sänker fastighetsskatterna och reformerar taxeringsförfarandet i syfte att skapa ett tydligare och rättvisare skattesystem. Ett av de största hoten mot miljön är den globala uppvärmningen. förslag till grön skatteväxling har en klar och tydlig klimatprofil. utgångspunkt är att skattesystemet ska vara effektivt, rättvist och enkelt. Höga skatter innebär också minskad handlingsfrihet och reducerat självbestämmande. De svenska skatterna bör således sänkas. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Skatter... 5 4.1 ... enligt federalismens principer 5 4.2 ... som tyvärr är skadliga 6 4.3 ... men framförallt nödvändiga 6 5 Skatter för självbestämmande 8 5.1 Sänkta inkomstskatter för individen 8 5.1.2 Sänkt statlig inkomstskatt 8 5.1.3 Höjda skiktgränser 9 5.1.4 Skatterabatter istället för avdrag 9 5.2 Stärkta kommunala skattebaser 9 5.2.1 Dagens system 10 5.2.2 Vårt förslag ett skattesystem byggt på federalismens principer 10 5.2.3 Slopande av övriga avdrag 10 5.3 Samlad effekt av inkomstskatterna 12 5.4 Gör en svart sektor vit hushållsnära tjänster 12 6 Skatter för företagande 13 6.4 Skattelättnad för övergångsarbetsmarknader 15 6.5 Sänkt och reformerad förmögenhetsskatt 16 6.6 Jordbrukets skatter 17 6.7 Arvs- och gåvoskatt 17 6.8 En ny sjuklönemodell med sänkta arbetsgivaravgifter 18 6.9 Minskad avsättning till periodiseringsfonder 18 6.10 Sammanlagda skatteförändringar för företagande och tillväxt 19 7 Skatter för byggande och boende 20 7.1 Historisk utveckling 20 7.3.3 Sänkt moms 22 7.3.4 Sammanställning: fastighetsskatter 22 8 Skatter för miljö och hälsa 23 8.1 Grön skatteväxling 23 8.2 Skatt på förbränning av osorterat avfall 23 8.3 Fortsatt fjärrvärmeleveransnedsättning till industrin 24 8.4 Skatt på lågpriscigaretter 24 9 Vad vårt förslag innebär 25 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för den förda skattepolitiken. beslutar att avskaffa grundavdraget och ersätta detta med en skatterabatt, lika för alla, på . beslutar att införa en förvärvsrabatt i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att sänka den statliga inkomstskatten . beslutar att höja den nedre skiktgränsen för uttag av statlig skatt med . beslutar att ersätta kompensationen för pensionsavgiften med en skatterabatt på av pensionsavgiften och slopa avdragsrätten. beslutar att ersätta reseavdraget med en skatterabatt på per mil kombinerat med en självkostnadsgräns om . beslutar ersätta avdragsmöjligheterna för tjänsteresor, tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor under inkomst av tjänst med en skatterabatt motsvarande av avdraget. beslutar att ersätta avdragsmöjligheterna för pensionssparande m.m. under allmänna avdrag med en skatterabatt motsvarande av avdraget. beslutar slopa avdragsrätten för övriga avdrag under inkomst av tjänst. beslutar att slopa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan hur skattekilar skall kunna minskas i syfte att underlätta för skapandet av en legal marknad för hushållsnära tjänster utreds.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det gynnsammare att starta, driva och genomföra generationsskiften i företag.1 beslutar att reformera regelverket för fåmansbolagen i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att införa ett skattegynnat sparande för starta-eget-sparande i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att införa ett riskkapitalavdrag i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar om riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften för inrättande av övergångsarbetsmarknader i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar om sänkning av förmögenhetsskatten i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner till per liter. beslutar att slopa kväveskatten på handelsgödsel. beslutar avskaffa arvs- och gåvoskatten retroaktivt för efterlevande make och sambo fr.o.m. . beslutar avskaffa arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1 . beslutar att införa en reformerad sjuklönemodell i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar begränsa avsättningsmöjligheterna för periodiseringsfonder . beslutar ge tilläggsdirektiv till i syfte att utreda procedurerna för taxeringsvärderingen. beslutar reformera fastighetstaxeringen i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar sänka fastighetsskatten till och till . beslutar höja reavinstbeskattningen vid försäljning av fastigheter från nuvarande till , samt att en fjärdedel av reavinsten alltid skall beskattas i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en sänkt moms på byggande och fastighetsförvaltning skall kunna harmoniseras med EG-rätten.1 beslutar att minska industrins nedsättning av koldioxidskatten med i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att skatt på förbränning av osorterat avfall skall tas ut i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar om fortsatt nedsättning av energiskatter för leverans av fjärrvärme till näringar som omfattas av nedsättningsreglerna i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar höja skatten på lågpriscigaretter med per paket i enlighet med vad i motionen anförs. 1Yrkandena 12, 13 och 29 till SkU. 4.1 ... enligt federalismens principer förespråkar en radikal omvandling av det svenska styrelseskicket. Det nuvarande systemet med en stark centralmakt, där det kommunala självstyret är en chimär, leder till enorma klyftor, dels mellan olika landsdelar, dels mellan de styrande och de styrda. Makten ska byggas underifrån. Det första steget är att ge reellt självbestämmande åt individer och familjer. Makten över människors vardag ska ligga hos människorna själva. beskärs makten bland annat genom höga inkomstskatter som drabbar låg- och medelinkomsttagare hårt. Skattesystemets utformning leder till höga marginaleffekter för dessa människor. En deltidsarbetande ensamstående förälder märker snabbt hur en löneökning, eller vinsten av att gå upp i heltid minskas, när skatter, minskade bostadsbidrag etc. motverkar ökningen av den disponibla inkomsten. Dessa så kallade fattigdomsfällor är förödande för dessa människors självkänsla och självbestämmande. Det kommunala självstyret har misshandlats konsekvent genom statliga pålagor som dessutom vanligtvis inte är fullt ut finansierade. De generella statsbidragen till kommunerna räcker inte för att återgälda de pengar som staten har behållit. De tillfällen kommunerna har fått extra pengar av staten har det varit i paket, som exempelvis de så kallade Wärnerssonpengarna, vilka har haft specifika syften och som ytterligare har beskurit kommunernas handlingsfrihet. Frågan är vad som beskriver situationen bäst, statlig paternalism eller pennalism. Oavsett vilken; den måste upphöra. Genom att ge kommunerna ett författningsmässigt skydd från statens klåfingrighet och stabila skattebaser skapar vi därmed ett reellt kommunalt självstyre. Makten i ska byggas underifrån. De gånger som ett effektivt beslutsfattande kräver en högre politisk nivå ska givetvis besluten fattas där. Grundtanken är dock att det är samma människor som formar samhället underifrån som själva ska fatta beslut om att släppa beslutanderätten uppåt. Skillnaden mellan detta system baserat på federalismens principer och dagens så kallade kommunala självstyre är av fundamental betydelse. Med reell makt på det lokala planet kommer det att finnas betydligt större intresse av att delta i samhällets utveckling, antingen inom politiska organ eller i det så kallade civila samhället. När människor känner sig förbigångna växer maktlösheten och utanförskapet. Denna negativa utveckling måste stoppas. När vi bygger makten underifrån kommer enskilda människor att märka att det är de själva som har makt och inflytande. Intresset för att påverka de lokala beslutsprocesserna kommer sannolikt att öka. 4.2 ... som tyvärr är skadliga Strikt teoretiskt är alla skatter i princip skadliga. Enkel ekonomisk teori säger att människor är rationella och fattar beslut som passar dem bäst själva1. Skatter påverkar tyvärr människors beteenden. En skadlig skatt leder till att individen fattar ett beslut som skiljer sig stort från vad han eller hon annars hade gjort. Den perfekta skatten påverkar inte människors beteende alls. Den stora höjningen av skatten på cigaretter som genomfördes är ett exempel på när en skattehöjning får oönskade effekter. När skatten höjdes ändrades konsumenternas beteenden så pass mycket att den sammanlagda skatteintäkten minskade som smugglingen kraftigt ökade, och kriminella organisationer kunde tjäna avsevärda belopp. En viktig uppgift politiker har är att se till att skattesystemet fungerar på ett effektivt sätt. Med det högsta skatteuttaget i den industrialiserade världen blir skattekilarna i mycket höga. En skattekil är skillnaden mellan köparens utgifter och säljarens ersättning efter att skatter och avgifter är betalda. stora skattekilar utgörs av tre led. Först beskattas köparens egen lön, därefter läggs det på moms på tjänsten och därefter beskattas utförarens inkomst när han plockar ut sin lön. Den absolut viktigaste faktorn bakom att människan historiskt sett har kunnat byta ut det stampade jordgolvet mot parkett ligger i människans förmåga till specialisering och byte av varor och tjänster. De klassiska ekonomerna grundade begreppen absoluta respektive komparativa fördelar som just beskriver detta. Med höga skattekilar motverkas detta. under ledning av konstaterade exempelvis att skattekilarna i gör att en hantverkare måste vara mer än fyra gånger produktivare än normallönetagaren för att hantverkaren ska vara kostnadseffektiv att utnyttja. Det finns dock fall där skatter kan användas som ekonomiskt styrmedel för att korrigera marknadens prissättning. Det är inte säkert att företags kostnader för miljöfarliga utsläpp är desamma som samhällsekonomins, snarare tvärtom. I dessa fall kan miljöskatter med fördel användas för att internalisera de kostnader som av olika anledningar är externa.2 4.3 ... men framförallt nödvändiga Skatter behövs för att finansiera offentliga åtaganden. Även om en skatt är skadlig, finns det ett mycket stort antal exempel där det gemensamma åtagandet är betydligt viktigare för samhället än den enskilda skattens snedvridande effekter. Det går således inte att per se argumentera för sänkta skatter enkom för att de är skadliga. Däremot måste alla politiker på alla nivåer vara medvetna om att skatter är en inskränkning av personers3 frihet. Därför måste det föras en kontinuerlig diskussion om hur skatterna ska användas för att säkerställa att pengarna används på ett ansvarsfullt sätt. ligger det svenska skattetrycket på av BNP, vilket är högt över våra jämförbara konkurrentländer. Det innebär att vanliga människor får se sin personliga frihet inskränkas på ett oacceptabelt sätt. Det svenska skattetrycket är för högt, och måste sänkas. Utöver detta ska skatterna dessutom utformas så att de orsakar så lite skada som möjligt. En annan aspekt är att skatter ska upplevas som rättvisa. Den skatt som är minst skadlig är en så kallad klumpsummeskatt, någonting som skulle kunna beskrivas som avgift utan någon som helst koppling till ekonomisk aktivitet, en avgift för medborgarskapet skulle det kunna uttryckas som. Eftersom denna skatt inte påverkar konsumtionsval, eller incitament för att arbeta eller flytta kapital utomlands är skatten ekonomiskt effektiv. vida omtalade poll tax är ett av få praktiska försök att införa en skatt efter klumpsummeprincipen. Problemet som de styrande i kom att upptäcka var hur impopulär en skatt snabbt blir om den inte kan betecknas som rättvis. Det är vanliga människor som betalar in skatter och de har rätt att kunna planera sin ekonomi. Det finns tyvärr inslag i svensk beskattning som gör den allt annat än förutsägbar. Procedurerna kring fastighetstaxering och fåmansbolagsreglerna är exempel på när vårt skattesystem har fallerat, och människor får se sina ekonomier slås i spillror på grund av i det närmaste slumpmässiga faktorer. Detta är otillständigt. Skattesystemet måste vara tydligt och genomskinligt. Det finns i den nationalekonomiska litteraturen en diskussion om den så kallade skatteillusionen4, det vill säga att det finns ett intresse från den politiska makten att upprätthålla ett rörigt skattesystem i syfte att hålla skattebetalarna i okunnighet om hur stora skatteinbetalningar som egentligen görs. Det svenska skattesystemet ska vara så utformat, att denna misstanke inte har anledning att uppkomma. Följande principer bör således gälla för skattepolitiken. Skatter bör fungera så effektivt som möjligt och inte förhindra tillväxt Skattesystemet bör upplevas som rättvist Skattesystemet bör vara genomskinligt, tydligt och förutsägbart Det höga skattetrycket ger minskad personlig frihet och bör således sänkas Skatter bör användas för att korrigera för marknadsmisslyckanden, framförallt inom miljöpolitiken Vad som ovan anförts om principer för skattepolitiken bör ges regeringen till känna. 5 Skatter för självbestämmande 5.1 Sänkta inkomstskatter för individen Vi är övertygade om att människor mår bäst när de själva kan bestämma över sina egna liv. Det nuvarande systemet där låginkomsttagare främst på grund av höga skatter tvingas förlita sig på bidrag leder till otrygghet och ohälsa. har tidigare framfört förslag till en omfattande skattereform som främst kommer att gynna låg- och medelinkomsttagare genom att det nuvarande grundavdraget ersätts med en skatte- och förvärvsrabatt. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget, med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upp till årsinkomster på skapar förvisso en positiv marginaleffekt, men för t.ex. en deltidsarbetande undersköterska som vill öka sin arbetstid är nedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. Vi tar bort detta grundavdrag och därmed merparten av marginaleffekterna. Vårt förslag till skatterabatt innebär att beloppet som ska inbetalas i skatt minskas med , vilket motsvarar ett grundavdrag på . Fullt utbyggd innebär reformen en skatterabatt på . Denna rabatt ska komma alla till del, förvärvsarbetare, pensionärer, studenter som jobbar extra etc. Utöver detta vill vi införa en förvärvsrabatt vars syfte är att lindra beskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare som skadliga marginaleffekter undviks. En särskild skatterabatt utformad för att minska bidragsberoendet och slå undan marginaleffekter i lägre inkomstskikt bör därför införas. Vår förvärvsrabatt som vi vill införa ger som mest och är riktad framförallt mot låginkomsttagare. Fullt utbyggd innebär reformen en förvärvsrabatt på . Förvärvsrabatten ska enbart ges på inkomster från förvärvsarbete eller företagande i syfte att stimulera arbete och företagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomster innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. bör därför besluta att ersätta grundavdraget med en skatterabatt på , lika för alla. bör också besluta att införa en förvärvsrabatt för inkomster av tjänst och näringsverksamhet om som mest . 5.1.2 Sänkt statlig inkomstskatt En annan aspekt av det svenska skattesystemet är de höga marginalskatterna. De högsta marginalskatterna ligger på , vilket innebär att en höginkomsttagare får behålla mindre än hälften av en löneökning. Höga marginalskatter är ett exempel på skadlig skatt som i det långa loppet bland annat minskar incitamenten för högre studier. För att motverka detta föreslår att den statliga inkomstskatten sänks . Detta är en reform som i princip finansierar sig själv när vi gör skattesystemet enklare och mer genomskinligt genom att ersätta skatteavdrag med skatterabatter enligt nästföljande kapitel. bör därför besluta att sänka den statliga inkomstskatten . I regeringens budgetproposition föreslås att skiktgränsen inte fullt ut ska inflationuppräknas, vilket gör att fler människor måste betala statsskatt och därmed får betydligt höjda marginalskatter. Detta är ett exempel på skadlig skatt, och därför gör vi precis tvärtom. Vi föreslår att den nedre skiktgränsen höjs med för vilket innebär att de som tjänar under inte behöver betala statlig inkomstskatt. Denna nya gräns skrivs därefter upp med KPI plus . Med förslag slipper fler människor statlig inkomstskatt och marginalskatten kommer att sänkas kraftigt för dessa individer. 5.1.4 Skatterabatter istället för avdrag Dagens system medger avdrag för exempelvis resekostnader och pensionssparande. Genom den nuvarande konstruktionen är ett avdrag mer värt för en höginkomsttagare än för en löntagare med normalinkomster genom att höginkomsttagaren betalar statsskatt och därmed har högre marginalskatt. Det finns ingen rationell förklaring sett utifrån samhällets perspektiv varför höginkomsttagare ska vara berättigade till större ekonomisk vinst av avdrag än andra. har regeringen sänkt skatterna genom att kompensera för de egenavgifter alla betalar till pensionssystemet. Det har inneburit att de största skattesänkningarna har kommit dem med höga inkomster till del, medan människor med låga inkomster fått nöja sig med måttligare skattesänkningar. Vi föreslår istället skatterabatter som, oavsett nivå på marginalskatt, ska vara lika mycket värda för alla. Värdet av avdragen ska motsvara ungefär det som en normalinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt har, det vill säga med en marginalskatt på . Den besparing som blir följden då höginkomsttagares ekonomiska kompensation för avdrag likställs i och med införandet av skatterabatter använder vi till att sänka statsskatten i enlighet med förra kapitlet. Skattesystemet blir härigenom mer genomskinligt, tydligt och den höga och skadliga marginalskatten sänks. bör därför besluta att ersätta kompensationen för pensionsavgiften med en skatterabatt på av pensionsavgiften. 5.2 Stärkta kommunala skattebaser Det kommunala självstyret i har gröpts ur. Statligt ovanifrånperspektiv begränsar självstyret, skattebaser rycks undan och politiska reformer som endast i bästa fall är finansierade inskränker självbestämmandet ytterligare. Staten har visat att vackra ord om kommunalt självbestämmande inte räcker. förespråkar en radikal omläggning där kommunerna får ett skattemässigt och författningsenligt skydd. Den genomsnittliga totala kommunalskatten ligger för på per intjänad hundralapp. Detta borde vara en stabil skattebas som ger kommunerna och landstingen tillräckligt med resurser för att kunna möta de åtaganden som invånarna förväntar sig. Det finns dock ett aber i sammanhanget. Framförallt grundavdraget, men även avdrag för resekostnader, pensionssparande etc, gröper ur kommunernas skattebas. Dessutom tillkommer ofinansierade direktiv såsom maxtaxa i barnomsorgen etc. De generella statsbidragen är på . Det är tänkt att de ska motsvara de summor som inte kommer kommunerna till del på grund av avdragen ovan. Eftersom bidragen inte räknas upp i takt med lönesummorna sker det en eftersläpning och kommunerna kompenseras inte fullt ut. 5.2.2 Vårt förslag ett skattesystem byggt på federalismens principer Med vårt system får kommunerna behålla hela skattebasen. Faktum är att kommunsektorns förstärkning av skattebasen blir större än vad som finns i det generella statsbidraget. Detta är en tydlig indikation på vad som pågått . Staten har tagit hand om det ökande skatteunderlaget från en växande lönesumma men underlåtit att öka statsbidragen i motsvarande grad. Istället har resurserna samlats ihop till paket och kallats Perssonpengar eller Wärnerssonpengar innan de skickats tillbaka till kommunerna. Vanligen har dessa bidrag varit riktade och åtföljts av nya krav, vilket ytterligare minskat kommunernas handlingsfrihet. Tabell 1 nedan visar vårt fullständiga inkomstskatteförslag och hur den kommunala sektorns ekonomi kraftigt förstärks. Vi ökar självbestämmandet för vanliga individer och familjer genom att de får behålla en större del av sin inkomst, bidragsberoendet minskar och låginkomsttagarnas skadliga marginaleffekter minskar betydligt. stärker vi kommunernas och landstingens självbestämmande genom tydliga och stabila skattebaser där statens möjligheter att intervenera begränsas till ett minimum. Det är viktigt att poängtera i sammanhanget att den interkommunala skatteutjämningen kommer, enligt vårt förslag, att ligga fast. 5.2.3 Slopande av övriga avdrag uppskattar att av de avdrag som görs under posten övriga avdrag vid deklarationerna är felaktiga. Det är tyvärr okänt hur mycket arbete och tid som läggs ner på granskning av dessa avdrag, men RSV anger själva att över 3 000 årsarbetskrafter gick åt för att kontrollera deklarationer. Posten för övriga avdrag är arbetskrävande och gissningsvis går en stor del av arbetsinsatserna åt till att kontrollera denna del av självdeklarationen. Det finns grupper som skulle förlora på detta, exempelvis dagbarnvårdare som kan göra avdrag för vissa arbetsrelaterade kostnader. De kostnader som är direkt arbetsrelaterade och som inte finns upptagna som befintliga poster redan i deklarationen bör arbetsgivaren ge ersättning för. Det finns ingen anledning varför en arbetsgivare ska tillåtas överföra kostnader på sina anställda och utgå från att de är lyckosamma i sina försök att få avdragen godkända. Avskaffandet av de övriga avdragen ger ett mer direkt och rättvist skattesystem. Genom att avskaffa denna post vinner vi således tre fördelar. Skattefusket minskar, kostnaderna för administration sjunker och ökningen av skatteintäkterna kan användas för att sänka marginalskatterna för alla. 5.3 Samlad effekt av inkomstskatterna Tabellen nedan visar den samlade kassamässiga effekten för den offentliga sektorns ekonomi av inkomstskatteförslag. Fysiska personers inkomstskatt. -54,4 -59,6 -65,8 kompensation för egenavgifter till pensionssystem och ingen avdragsrätt -26,8 -28,8 -31,6 -4,2 -4,8 -4,9 -2,4 -2,5 -2,7 Avdrag för resor med bil till och från arbetet ersätts med en skatterabatt på per mil -2,5 -2,7 -2,7 Avdrag för resekostnader till och från arbetet med andra färdmedel än bil ersätts med en skatterabatt på av avdraget. -1,3 -1,5 -1,5 Avdragsmöjligheterna för Tjänsteresor samt Tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor under inkomst av tjänst omvandlas till en skatterabatt som motsvarar av avdraget. -0,6 -0,6 -0,6 Avdragsmöjligheten för Pensionssparande m.m. under allmänna avdrag omvandlas till en skatterabatt som motsvarar av avdraget. -4,0 -4,4 -4,6 Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Uppräkning av skiktgräns för statlig skatt -3,9 -4,4 -4,4 Delsummor stat/kommun