mot · GR02N413 · 2003-10-07 00:00:00 — Energi, Utgiftsområde 21 Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Men de flesta energislag har negativa effekter på miljön. Energipolitik kan därför inte ses isolerat från ekonomi och miljö. Energiförsörjningen ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den svenska kärnkraften ska fasas ut ur energisystemet i takt med att den kan ersättas med förnybar energi. anser att kan stängas först när energibortfallet kan ersättas med miljömässigt bättre alternativ. Investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk, solenergi och småskalig vattenkraft bör stödjas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att vi minimerar miljöbelastningen och säkerställer tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden. är för en fri energimarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre priser. Uppföljningar av avregleringarna behöver göras. Den övervakande myndigheten bör ges bättre verktyg för att kunna vidta åtgärder mot de företag som inte följer gällande lagar och förordningar. anser det självklart att måste ha ett europeiskt perspektiv på energipolitiken. Vi redovisar i denna motion ett antal frågeställningar och perspektiv som borde tjäna till vägledning för regeringens arbete. anser att regeringen saknar en aktiv och långsiktig energipolitik. Regeringens energipolitik präglas istället av en kortsiktighet som missgynnar såväl konsumenterna och producenterna som svensk basindustri. För att komma till rätta med den stora elkonsumtionen för uppvärmning av bostäder och lokaler föreslår vi ett investeringsbidrag till bostadsägare som byter bort direktverkande eluppvärmning mot ett annat värmesystem. föreslår också ett nytt anslag för att främja forskning om vätgas och solcellsbaserad energi. Slutligen noterar med förvåning att regeringen inte anvisar någon finansiering av energipolitiken . 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Den nuvarande energiförsörjningen 7 5.1 Socialdemokraterna utan riktning för energipolitiken 8 5.2 Ökad sårbarhet i elsystemet 8 5.3 Ökad energiförbrukning 9 5.4 Regeringens ryckiga kärnkraftspolitik 9 5.6 Regeringens gröna skatteväxling 11 5.8 Regeringen tror att fler mätningar löser problemen 11 6.1 Ett uthålligt energiskattesystem 13 6.2.1 Förhållandena är inte som 1980 14 6.8 Solcellsel och vätgasbaserad energi 17 6.12 Geotermisk energi 20 6.13 Den småskaliga elproduktionen 20 7.1.1 Investeringsbidrag för byte från direktverkande eluppvärmning 22 7.2 En avreglerad elmarknad 22 7.2.2 och naturgasmarknaden 23 8 Växthuseffekten och klimatfrågorna 23 9 Energifrågan i 24 9.1 klarar inte utsläppsmålen 24 9.2 EU integrerar energimarknaderna 25 9.3 roll i energisystem 27 9.4 Regeringen måste sluta tänka svenskt på energipolitikens område 28 9.5 Energibesparingar viktig strategi för att minska klimatutsläppen 29 10 Övriga frågor 30 10.1 Miljöavgift på importerad kolkraft 30 10.2.2 Effektivare kraftöverföring 31 10.3 Utveckling mot större företag 31 11.1 Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system 32 11.2 Nytt anslag: Stöd till bostadsägare som vill sluta att värma upp sin bostad med direktverkande el. 11.3 35:1 : förvaltningskostnader 32 11.4 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 32 11.5 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 33 11.6 35:5 Energiforskning 33 11.7 35:6 Energiteknikstöd 33 11.8 35:7 Introduktion av ny energiteknik 33 11.9 35:8 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser 34 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationella som internationella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utredningen om energiskatter bör arbeta med inriktning på ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör vidta erforderliga åtgärder för att tillse att elbrist inte uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handläggningstider för koncessionsärenden måste kortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inhemska förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiforskning och energiteknisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och fastighetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett regelverk för att förhindra korssubventionering inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall kunna fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet.1 avslår regeringens förslag att avskaffa det fria valet av turordningen mellan fördelningen av bränslen vid beräkning av skattenedsättning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miniminivåer för koldioxidavgifter i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör satsa gemensamt på att främja omställningen till förnybara bränslen. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för en ökad driftssäkerhet och minskade strömavbrott i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3). beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 21 Energi med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för enligt uppställning: Regeringens förslag, tusental kronor Anslagsändring, tusental kronor 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser Nytt anslag: Stöd för villaägare att byta bort direktverkande el Nytt anslag: Solcells- och vätgasenergiforskning Summa totalt för utgiftsområdet 1Yrkandena 4, 5, 6, 12, 15, 16 och 17 hänvisade till SkU. Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Den goda tillgången till vattenkraft bidrog i högsta grad till vår industriella utveckling som lade grunden för den svenska välfärden. Men de flesta energislag har en negativ påverkan på miljön. Energipolitik måste därför gå hand i hand med ekonomi och miljö för att vi skall nå en hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar, vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Förvaltarskapet gäller både de egna personliga resurserna och de materiella värdena: miljö och naturresurser. Vi ska agera på ett sådant sätt att vi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete till kommande generationer. 5 Den nuvarande energiförsörjningen Som en bakgrund till energipolitik ges i det följande en kort beskrivning av den befintliga situationen i energiförsörjning. Som diagram 1 visar har den svenska energiförsörjningen försämrats . Det finns en rad förklaringar till detta men den helt dominerande förklaringen är att vattenkraften inte haft möjlighet att producera så mycket el som . Detta har till stor del berott på att vattenmagasinen haft för låg vattennivå långa perioder. Kraftvärmen har under 20022003 sett en markant tillväxt på medan kärnkraft och vindkraft stått relativt stilla. Ett positivt exportnetto 20012002 har förbytts till att vi till årets sommar nettoimporterade . Konsumtionen har ökat något jämfört med det närmaste föregående året. elkonsumtion och försörjning efter energislag i TWh.1 5.1 Socialdemokraterna utan riktning för energipolitiken I regeringens budgetproposition anvisas endast två anslag under utgiftsområde 21 för åren 20052006. Man avser att återkomma om detta först i den ekonomiska vårpropositionen 2004. anser att detta förfarande är symptomatiskt för regeringens energipolitik i stort. Det saknas långsiktighet och fasta spelregler. De människor och verksamheter som döljer sig bakom de nu helt opreciserade anslagen under utgiftsområde 21 befinner sig nu i ovisshet. 5.2 Ökad sårbarhet i elsystemet Till skillnad från vad många tror är sårbart för strömavbrott. De har förekommit . kostar avbrotten åtskilliga tiotals miljoner och ibland . drabbades av det största strömavbrottet . Orsaken var en brand i en transformator vid . Hela och delar av blev strömlöst. blev tusentals människor fast i tunnelbanevagnar och hissar i efter ett strömavbrott mitt under . blev över 100 000 göteborgare utan ström efter ett snöoväder. är som mest 100 000 människor utan ström efter kraftig storm i . På grund av tung blötsnö över och blev ungefär 70 000 elabonnenter utan ström i . I blev 50 000 människor utan ström 2002 efter en tunnelbrand i i nordvästra . Elektronikindustrierna i drabbas hårt. Det senaste strömavbrottet vi fått vara med om var när stamnätet i hela slås ut. Flera miljoner människor i både och blev utan ström . Varje stort strömavbrott är kostsamt för samhället. Det riskerar också tryggheten i sjukvård och andra viktiga institutioner. Regeringen måste ta ett större ansvar för de elavbrott som sker. Det är mänskligt att fel inträffar, men det måste finnas system som täcker upp även för misstag. visar oss med all önskvärd tydlighet att säkerheten i elsystemet måste förbättras. Att så mycket ström måste ledas på osäkra ledningar till har i grunden med regeringens felaktiga energipolitik att göra. På grund av oklara spelregler har naturgaskraft inte byggts i den omfattning som varit möjlig. Kärnkraften läggs ner där den som mest behövs. anser att regeringen måste utreda driftssäkerheten i elsystemet och återkomma till med förslag om hur det ska förbättras. har energianvändningen ökat markant i . Framförallt är det transportsektorns energianvändning som har ökat. Dock har ökningstakten avtagit och har temperaturvariationerna tydligt påverkat energianvändningens storlek har elanvändningen ökat med i genomsnitt . Ökningen var kraftig , därefter har ökningstakten dämpats. steg den faktiska elanvändningen totalt. 5.4 Regeringens ryckiga kärnkraftspolitik I enlighet med energipolitiska beslut ska de två kärnkraftsreaktorerna i avvecklas. Dessutom ingick i beslutet ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Den första reaktorn, , togs ur drift . Den andra reaktorn skulle enligt regeringens tidigare bedömning stängas senast före utgången av , under förutsättning att bortfallet av produktion kan kompenseras genom minskad elanvändning och ökad tillförsel av ny elproduktion. En förnyad prövning av om villkoren är uppfyllda gjordes av . Vare sig regeringen eller fann att villkoren var uppfyllda. När på nytt prövade frågan beslutades att skulle inbegripas i de övriga förhandlingarna om kärnkraftens avveckling som rör övriga reaktorer. Generaldirektören för har utsetts av regeringen att förhandla om kärnkraftens framtid med ägarna till de svenska kärnkraftverken. Förhandlingarna ska lägga grunden till ett avtal om under vilka villkor hälften av elproduktionskapacitet ska bedrivas. Det är av största vikt att dessa samtal, som verkligen skulle kunna innebära en lösning på kärnkraftsproblematiken, präglas av öppenhet. beslutade i enlighet med regeringens proposition 2002/03:40 Elcertifikat för att främja förnybara energikällor att införa ett system med elcertifikat i . Energikonsumenter är nu ålagda att köpa in ett visst antal elcertifikat i förhållande till hur stor konsumtionen är. Andelen certifikat som åläggs konsumenten ökar och den som inte uppnår detta åläggs att betala vite. Certifikaten säljs av dem som anses vara miljövänliga elproducenter. ansåg att borde ha avslagit regeringens proposition. Förslaget är mycket krångligt för dem det berör. Istället yrkade på att låta tillsätta en utredning om hur ett fastprissystem för förnybar energi skulle kunna införas. anser att systemet med elcertifikat inte har en möjlighet att uppfylla de miljömål som enligt EG-direktiv ska uppfylla. Modellen riskerar att slå ut mindre elproducenter samt hindra nyinvesteringar i förnybar energi som för stunden inte är kostnadseffektiv. borde också ha innefattats i systemet. anser att det var orimligt att elcertifikatsystemet helt skulle betalas av konsumenten på kort sikt. Enligt regeringen ska av elkonsumtionen vara elcertifierad . Detta är en omfattande andel. Förutom administrationskostnaden för varje elkonsument tillkommer kostnaden för certifikaten. Enligt en undersökning som gjorts bland ett 20-tal elleverantörer får konsumenterna betala mellan 1,5 och per använd kilowattimme. För det enskilda hushållet försämras ekonomin med många . Dessutom tillkommer en administrationsavgift på per konsument och år. Det är uppenbart att regeringen vill låta elkonsumenterna betala hela kostnaden för energiomläggningen. har elcertifikaten till stor del gått till el som producerats i biobränsleeldade kraftvärmeverk. Certifikaten skapar därmed en likriktning bland de förnybara energikällorna som är osund. Av de 395 700 certifikat som beviljats är inte mindre än 314 900 st. biobränsle, 74 100 st. vattenkraft och vindkraft 6 700 st. 5.6 Regeringens gröna skatteväxling Enligt en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och de två stödpartierna och sker även 2004 en så kallad grön skatteväxling. kunde tillstyrka gröna skatteväxling då den var fördelningsmässigt rimlig. Den skatteväxling som föreslås saknar medborgarperspektiv och är ett ovanlig okänsligt ingrepp i enskilda hushållsekonomier. De hushåll som värmer upp sina bostäder med eldningsolja förlorar då bränslet blir betydligt dyrare. är inkomsskatteväxlingen endast per vuxen person . Skulle samma hushåll äga en dieseldriven bil blir effekten än värre. Elpriset har dessutom ökat väsentligt varför hushållen redan är hårt ansträngda. anser att den gröna skatteväxlingen måste ha en bättre fördelningsprofil. Vi anser att ett uppehåll när det gäller grön skatteväxling är befogat. Regeringens skatteväxling avslås därför i sin helhet. lämnade den s.k. förslag på hur en hållbar energibeskattning kan upprätthållas som inte strider med . Utredningens förslag var i huvudsak, att hålla näringslivet åtskilt från hushållen, att endast ska ha miljöstyrande skatter på koldioxid och svavel och att hela näringslivet ska ha samma energibeskattning med en begränsningsregel. anser inte att gavs tillräckligt stora befogenheter för att nå en så optimal lösning på energiproblematiken som möjligt. Det primära målet för utredningen var att få energiskattesystem att undgå att bryta mot . Även om detta visserligen var nödvändigt så kunde ett större helhetsgrepp ha tagits . vänder sig emot att reformen finansieras av en höjning av arbetsgivaravgiften. Detta utgör inget mindre än en omvänd skatteväxling höjd skatt på arbete mot sänkta energiskatter. kommer ett nytt energiskattedirektiv att läggas fram inom EU. Det nya direktivet är att alla fossila bränslen samt el ska få minimiskatter. Detta ska gälla även elproduktion med kol och naturgas för industrin. 5.8 Regeringen tror att fler mätningar löser problemen beslöt i enlighet med regeringens förslag att elnätsföretagen ska vara skyldiga att mäta alla elkunders förbrukning en gång . anser att en rimligare mätfrekvens borde vara för små kunder samt för kunder som förbrukar mer än 8 000 kWh. Stora elkonsumenter bör ha timvis mätning. Enligt en rapport värmemätning i svenska flerbostadshus en lägesrapport, skriven av , är det i nyare byggnader mycket svårt att motivera en elmätarinvestering som kostar . anser att reformen, som förmodas kosta 1015 miljarder, inte efterfrågas av konsumenterna överlag. Tvärtom anser att det måste ankomma på elleverantören att erbjuda en högre mätfrekvens åt de konsumenter som efterfrågar det. Analys av test av energisparande i och 19901993 visar att endast en procent sparades till följd av ökat antal avläsningar. Att införa ett obligatorium, utan konsekvensanalys som visar på positivt utfall av energisparande och till hög kostnad för konsumenten, kan inte stå bakom. energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minimeras.Tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden skall säkerställas. Driftssäkerheten måste öka i det svenska energisystemet. i denna motion har de större strömavbrotten i beskrivits. målsättning är en ökad driftssäkerhet som förhindrar strömavbrott helt. är för en fri elmarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre elpriser. Investeringar som leder till minskad energianvändning måste löna sig och inte föra med sig en ökad fastighetsskatt. Särskilda investeringsbidrag kan påskynda processen. Det är viktigt att bidrag som införs i stimulerande syfte har förutsägbara regler, varar och inte tillfälligt dras in vissa år. Regeringens ryckighet i bidragsgivning vad gäller exempelvis konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme, som plötsligt drogs in mellan , motverkar människors tilltro till att använda systemen. Alltför mycket av projektverksamhet som inte ger bestående förändringar i konsumtionsmönster präglar regeringens energipolitik. vill att långsiktighet och uthållighet ska prägla såväl energiutveckling som energiskattesystem. Målet är ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist och andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta ska kunna vara möjligt krävs att stora satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling. 6.1 Ett uthålligt energiskattesystem behöver ett skattesystem som styr mot en ekologiskt hållbar produktion och konsumtion. måste skattesystemet vara konsekvent och rättvist men inte så belastande att svensk industri förlorar konkurrenskraft gentemot omvärlden. De förnybara energislagens kostnader för insatsvaror och teknik har blivit lägre, teknikens tillgänglighet och effektivitet har ökat. Ändå är kostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikällor och konventionell fossilbaserad elproduktion fortfarande betydande. Både bioenergin, vindkraften och den småskaliga vattenkraften är beroende av statligt stöd. Det svenska energiskattesystemet är extremt komplext och svåröverblickbart. Det fungerar till synes godtyckligt genom en mängd särregler, undantag och nedsättningar. anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp på energiskatterna och presentera ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och verkningsgrad vid elproduktionen premieras. vill avveckla kärnkraften. Men det måste ske i takt med energieffektivisering samt att andra förnybara energislag kan ersätta den elproduktion som kärnkraften ger. energipolitiska beslut startade ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Programmet har ännu inte lett till nämnvärt resultat. är starkt kritiska mot hur regeringen handlagt frågan om kärnkraftens avveckling. Beslutet om nedläggning togs utan att de ekonomiska effekterna var tillräckligt kända. Avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. Regeringen har fortfarande inte kunnat redovisa dessa analyser. anser att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. Så har icke varit fallet när prövat frågan om stängning. höjdes skatten på kärnkraft per kWh. förvandlades skatten till en effektskatt som tas ut med per MW oavsett hur mycket el som produceras. Detta skedde som motsvarande produktionsskatt på vattenkraft avskaffades. Detta trots att regeringen tidigare aviserat att också produktionsskatten på kärnkraft skulle tas bort eftersom den ledde till icke önskade effekter. avvisade förslaget om höjd effektskatt på kärnkraft med motiveringen att skatten fungerar snedvridande ur konkurrenssynpunkt. Beslutet riskerar att i förlängningen leda till att kärnkraftsproducerad el blir olönsam, vilket i nuvarande omständigheter kommer att leda till ökad import av fossilbaserad elproduktion som i sin tur ökar koldioxidutsläppen. anser liksom tidigare att konkurrenssnedvridande produktionsskatter bör avvecklas. En avtrappning av effektskatten bör påbörjas. När produktionsskatten på vattenkraft togs bort kompenserade staten det med en överföring till konsumtionsbeskattning. Det är en möjlig finansieringsväg för att kunna avveckla också effektskatten. Det finns dock andra möjligheter. Regeringen borde lägga fram förslag som innebär att avtrappningen av effektskatten kan påbörjas. 6.2.1 Förhållandena är inte som 1980 genomfördes en rådgivande folkomröstning om kärnkraften. Utfallet av omröstningen blev, genom den olyckliga uppdelningen på tre olika alternativ, inte den vägledning för beslutsfattandet som många önskade. Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda och resultatet används som ett argument för snart sagt varje hållning ifråga om kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning ifråga om energipolitiken. Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politiken måste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighet av stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenska energipolitiken. När det nu gått kan vi konstatera att många av de som var med och genom den rådgivande folkomröstningen beslutade om energipolitikens inriktning inte längre finns i livet medan många nya röstberättigade tillkommit. Kunskapen om de miljömässigt negativa effekterna av förbränning av fossilbränslen inklusive klimatfrågorna har ökat och detta påverkar opinionen. Enligt årets stora SOM-undersökning (Samhälle, Opinion, Massmedier) vid som presenterades är det nu på helt jämnt mellan kärnkraftsanhängarna och -motståndarna. Av svenskarna vill att kärnkraften ska avvecklas på lång sikt; lika många vill använda den. Det s.k. tankeförbudet bör slopas.