mot · GR02T474 · 2003-10-07 00:00:00 — Det finns en uttalad vilja hos EU, liksom den att utöka det digitala användandet. Skillnaden ligger i inriktningen på viljan att göra det digitala användandet möjligt för alla. Vad gäller detta har regeringen uppenbarligen en annan agenda än och Europeiska unionen. Hur har regeringen tänkt att ett utökande av det digitala användandet ska fungera om man inte ger alla medborgare tillgång till den teknologi som behövs för att göra detta? Det är viktigt att alla kan använda sig av den digitala tekniken både vad gäller tillgång och tillgänglighet. Vi bör ge människor i alla åldrar, oavsett kön, bostadsort, social tillhörighet, ursprung eller funktionshinder, möjlighet att bli en del av det nya informationssamhället. Detta innebär en fortsatt bredbandsutbyggnad. Den bredbandsutbyggnad som dåvarande näringsminister lovade skulle ge av hushållen bredband blev ett fiasko. Detta var vad befarade, och vårt krav på en digital allemansrätt står fast. Staten måste ta ansvar för att garantera en god digital infrastruktur i hela landet. anser vidare att den offentliga servicen via Internet måste utvecklas så att alla kan nyttja tjänsterna. Detta innebär att specialanpassade gränssnitt bör användas i högre grad. Det behövs en god digital infrastruktur och en väl fungerande IT-politik för att skapa tillväxt i hela landet och för alla grupper. Detta betonas av både EU och . Det är också viktigt att i IT-politiken utgå från användaren. Vi bör låta användaren styra utvecklingen, inte tvärtom. Inom en fråga är inte överens med EU. Vi finner det djupt olyckligt att EU blivit drivande i fråga om patenträtt på mjukvara. Vi anser att ett mjukvarupatent verkar hämmande på utvecklingen och bidrar till en monopolsituation inom IT-området. har i denna motion valt att i hög grad diskutera IT inom sjukvård. Detta gör vi eftersom vi anser att det är viktigt att utveckla IT-användningen i svensk vård och omsorg. Detta kommer att kunna bidra till en ökad kvalitet, effektivitet och tillgänglighet inom vården och på så sätt skapa en tryggare vård och högre livskvalitet för patienter, anhöriga och personal. För demokratin kan IT komma att ha en än större betydelse . Teknologin möjliggör för oss att skapa arenor där medborgare kan bemöta beslutsfattarna, där man kan sprida och diskutera information. Ett permanent torgmöte kan skapas där fler kan bli delaktiga. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 En IT-politik för framtiden 6 5 Digital infrastruktur 6 5.1 Utgångspunkter för den digitala infrastrukturen 7 5.2 Regeringen sviker och verkligheten ger rätt 7 5.3 Garantera alla den digitala infrastrukturen 8 6 Mjukvarupatent ett gissel 9 7 Utbildning för en digital allemansrätt 9 7.1 Ett kunskapslyft inom IT 10 8 Utvecklad offentlig service via Internet 10 8.1 Lättillgänglighet för alla medborgare 11 9 IT och sjukvård 13 10 IT och PUL 15 11 IT och krisinformation 16 12 IT och demokrati 17 3 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen antar de riktlinjer för IT-politiken som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer till med en strategi för att garantera ett finmaskigt bredbandsnät i huvudsak bestående av optisk fiber till nära hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilda ett statligt nätbolag som garanterar ett finmaskigt bredbandsnät till nära hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall arbeta för att initiativ om att utdela bidrag ur strukturfonderna för utbyggnad av ett finmaskigt bredbandsnät skall bli verklighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ bör tas till en omförhandling av det fattade beslutet syftande till att undanröja möjligheten till patent på mjukvara.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra ett kunskapslyft inom IT.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheter skall erbjuda samtliga tjänster som intelligenta tjänster fr.o.m. den 1 januari 2006.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör ankomma på regeringen att ge erforderliga uppdrag åt myndigheter och att tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdena för att förverkliga idén om en myndighetskontakt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att initiera forskning kring interaction design.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad användarvänlighet i myndigheternas IT-baserade information.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också vara kopplat till webbaserade tjänster.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsättning av projektet med medborgarterminaler.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att användarna, dvs. patienter, personal samt anhöriga, bör stå i centrum och kunna påverka utvecklingen av IT inom vård och omsorg.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på IT-stöd som underlättar samverkan i vården.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om telemedicinens nationellt och internationellt potentiella användningsområden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av IT-verktyg som stöd till de personer som vårdar anhöriga i hemmet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja IT-användningen inom sjukvården för att höja kompetensen och kunskapsnivån hos vårdpersonal.4 beslutar att personuppgiftslagen (1998:204) skall upphöra att gälla.3 beslutar att lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor skall upphöra att gälla.3 begär att regeringen tillsätter en utredning av 2 kap. 13 § regeringsformen samt en ny ordning för att skydda enskildas yttrandefrihet i nya medier.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förhindra att dataskyddsdirektivet utsträcks till juridiska personer.3 begär att regeringen följer upp nuvarande utredning angående krisinformation med utgångspunkten att skapa en nationell Internetsajt för krisinformation.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till ökad delaktighet i demokratin genom informationsteknik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det virtuella forumet måste utformas så att beslutsfattare och medborgare kan kommunicera på samma villkor.3 1 Yrkande 5 hänvisat till LU. 2 Yrkandena 6 och 9 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 7, 8, 1012, 1821, 23 och 24 hänvisade till KU. 4 Yrkandena hänvisade till SoU. 5 Yrkande 22 hänvisat till FöU. 4 En IT-politik för framtiden Efter att ha varit den ledande IT-nationen har nu rasat i den s k IT-ligan. För att återta en plats i toppen behöver vara på alerten och ständigt se över regelverk och annat för att skapa möjligheter till en positiv utveckling på IT-området. För att detta ska bli möjligt krävs en aktiv statlig politik med medvetna och tydliga satsningar samt bra villkor. Andra länder som ligger långt fram på IT- området har gjort dessa medvetna val. IT-raset och de kärva tiderna inom IT-sektorn får inte leda till att IT-politiken havererar. Raset får ses som en rekyl på en snabbt växande bransch som växte för fort och utan urskiljning. kommer IT att revolutionera samhällen och människors möjligheter att både ta emot, producera och dela med sig av information. Denna insikt måste utgöra utgångspunkten i den svenska IT-politiken. Vår önskan är att debatten kring IT förflyttas från infrastrukturen till innehållet och den stora potential som finns på tjänstesidan. Regeringens inriktning på IT-politikens område försvårar dock dessa möjligheter högst markant. Utan den grundläggande infrastrukturen är det svårt att diskutera tjänster och innehåll. En god digital infrastruktur är en av grundförutsättningarna för att ska kunna befästa en topposition som IT-land. En heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för alla medborgare och företag, är ett nödvändigt steg för att kunna förverkliga idén om en digital allemansrätt. diskrimineras stora delar av befolkningen när det gäller tillgång till t.ex. ISDN och än mer ADSL. Denna diskriminerande tendens fortsätter och förstärks med den modell för utbyggnad av bredbandsnät som startats av regeringen och majoritet. Den obalans som i uppstått kan i ett längre perspektiv visa sig vara en lätt krängning i jämförelse med den kantring som sker i ett ojämlikt IT-samhälle. Det är en av statens grundläggande uppgifter att garantera lika tillgång till infrastrukturen för alla medborgare. Inte heller när det gäller den digitala infrastrukturen kan staten undandra sig detta ansvar, även om utbyggnaden givetvis bör ske i samverkan med andra aktörer. I den modell för utbyggnad av infrastruktur som regeringen använder undandrar sig staten sitt ansvar genom att använda en modell som gör att alla inte kommer att få tillgång till den nya tekniken, vilket blivit alltför tydligt . Ansvarig minister har bl.a. uttalat sig om att det ligger på kommunernas ansvar att tillgodose behovet av bredband. kommer med säkerhet bredbandstjänster att efterfrågas i stor skala, och det finns stora vinster i att ha världens bästa infrastruktur för digitala kommunikationer. Detta förutsätter att staten vågar göra de nödvändiga satsningarna för att skapa tillgänglighet för hushåll och företag i hela landet. EU följer glädjande nog samma linje som förordar och säger i EU:s egen aktionsplan e-Europe 2005 att bredband och dess vida spridning är ett av huvudmålen för europeisk IT-politik. EU vill, liksom , göra bredband lika tillgängligt som vanlig telefoni är . Att regeringen, i en fråga som kan beskrivas som en av de enskilt viktigaste för ekonomisk utveckling i , valt att satsa på en halvmesyr är kortsiktigt och svårbegripligt. slutsats är entydig: Det är dags att göra 2000-talets digitala infrastruktur tillgänglig för alla. 5.1 Utgångspunkter för den digitala infrastrukturen Det är viktigt att formulera klara och tydliga riktlinjer om den digitala infrastrukturen. Den statliga politiken för digital infrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier: Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna, som är den mer dynamiska delen av IT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor för alla operatörer. Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet. Att ge förutsättningarna för en långsiktig planering som gör att nätet blir skalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar. begär att regeringen som riktlinje för den svenska IT-politiken antar de tre ovanstående punkterna. 5.2 Regeringen sviker och verkligheten ger rätt Vi kan konstatera att regeringens och dåvarande näringsministerns löften om att av hushållen ska ha bredband efter det att regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla lades på bord blev bara just löften. var redan då starkt kritiskt till upplägget av bredbandsutbyggnaden. Regeringens proposition ger inte ett informationssamhälle för alla. Det ser vi tydligt . Fattiga kommuner sätts i en rävsax, och människor har inte råd att investera trots skattereduktion. En stor del av befolkningen får inte del av den nya tekniken. Utvecklingen visar att tre utgångspunkter som beskrivits i denna motion är riktiga. Likvärdiga förbindelser kommer så som utvecklingen ser ut inte att garanteras. För regeringen verkar det ha varit viktigare att ha konkurrens på nätutbyggnaden än på tjänstesidan. Detta är olyckligt då det är tjänsterna som är den dynamiska delen av IT-sektorn. Det finns en tydlig kortsiktighet i den utbyggnad som sker i . En digital allemansrätt, där staten tar ansvar för att alla får del av den nya tekniken, ger ett betydligt bättre resultat än vad som är fallet. Med en digital allemansrätt sätts långsiktiga optimeringar av kapaciteten i fokus istället för kortsiktiga optimeringar som är fallet. Regeringens IT-politik präglas av en låg ambitionsnivå vad avser att ge förutsättningar för en snabb utbyggnad av bredbandsförbindelser i hela landet. Mindre orter och kommuner kommer inte att kunna finansiera den del av bredbandsutbyggnaden som de förväntas stå för. Att binda samman landets olika kommuncentrum skapar inte den drivkraft som en digital allemansrätt gör. Det är nu nödvändigt att regeringen släpper på prestigen och erkänner att deras pågående program för utbyggnad av bredband inte är tillräckligt. Regeringen bör därför återkomma till med en strategi för att garantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber, till nära hemmet. 5.3 Garantera alla den digitala infrastrukturen Som nämnts ovan behövs en strategi för att garantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber, till nära hemmet. menar att en sådan modell är fullt rimlig att använda. Utbyggnaden av detta nät bör ske i ett statligt bolag som uppbär avgifter från de operatörer som tillhandahåller själva transporttjänsten transmissionen. Det tål att påpekas att det på nätet ska råda fri konkurrens mellan operatörerna för att på så sätt stimulera framväxten av tjänster. Utbyggnaden kan beräknas kosta ca exklusive aktiva komponenter enligt de underlagsberäkningar som gjordes till . Den mest tilltalande modellen för att finansiera denna bredbandsutbyggnad är att använda 10 miljarder från statliga utförsäljningar till eget kapital i det statliga nätbolaget. Nätbolaget får sedan låna upp medel för en utbyggnad. Lånen bör avbetalas , och bolaget bör åläggas att betala in vinstmedel motsvarande avkastningen på det egna kapitalet. Beroende på vilka intäkter man räknar med att bolaget får samt vad räntorna kommer att vara kan utslaget variera, men vi menar att det är fullt möjligt att ha betalat av lånen och efter de åren ha ett i stort sett oförändrat eget kapital. Regeringen bör ta de nödvändiga steg som behövs för att genomföra det upplägg som beskrivits ovan. Vad som anförts om att bilda ett statligt nätbolag som garanterar ett finmaskigt bredbandsnät till nära hemmet bör ges regeringen till känna. Till glädje har tagit ett steg i rätt riktning när de tillkännagav att de är beredda att upplåta delar av till bredbandsutbyggnad. Det är viktigt att regeringen representerar väl i EU och därmed ligger på och jobbar för att detta initiativ ska bli verklighet. Detta bör ges regeringen tillkänna. 6 Mjukvarupatent ett gissel finner det djupt olyckligt att EU blivit drivande i fråga om patenträtt på mjukvara. röstade parlamentet igenom ett förslag på mjukvarupatent där som en av få valde att rösta emot förslaget som helhet. Vi har varit kritisk till hur den europeiska patentkonventionen tolkas av EPO. Konventionen är tydlig om att man inte ska kunna ta patent på programvara, algoritmer etc. Trots detta godkänner EPO patent på jpeg-standard, shoppingvagnar på Internet etc. patent som vi menar är långt över gränsen för vad som ska vara patenterbart. Mycket av diskussionen inom EU har handlat om gränsdragning och definition av datorrelaterad uppfinning och mjukvara. röstade igenom ett antal förslag som försöker att förtydliga denna mycket odefinerbara skillnad. hoppas att rådet lyssnar på dessa synpunkter så att direktivet åtminstone blir något bättre än det nuvarande förslaget. Ett mjukvarupatent innebär ett slags praktiskt tankeförbud, då det med nödvändighet kommer att omfatta också ganska enkla lösningar. De bidrar därmed till att befästa den utveckling mot monopolsituationer som alltför mycket präglar mjukvarumarknaden. En utveckling där patenträtten alltmer blir storföretagens rätt mot de enskilda innovatörerna är en stor fara, bland annat därför att det verkar förkvävande mot alla de entreprenörer som är basen för framtida tillväxt och välstånd. En europeisk patenträtt som går på tvärs mot människors uppfattning av vad som är rätt och fel, som beviljar patent på lösa grunder och som ständigt sätter storföretagens rätt framför småföretagens är därför djupt olycklig. Patenträtten måste utformas så att den stödjer gemensamma europeiska ansträngningar att utveckla småföretagandet och välståndet i hela . Den strävan kan inte EPO tillåtas hindra utan att inriktningen debatteras i öppna forum. Mot denna bakgrund är det angeläget att initiativ tas till en omförhandling av det tagna beslutet syftande till att undanröja möjligheten till patent på mjukvara. Detta bör ges regeringen till känna. 7 Utbildning för en digital allemansrätt har trots allt en bra position inför morgondagens IT-samhälle. En stor del invånare är datormogna, och många människor kommer närmast i kontakt med datorer. Ändå finns det många som fortfarande missgynnas. Datoranvändningen följer välkända sociala och ekonomiska mönster. IT har också en mycket tydlig bundenhet till ålder och kön. Yngre använder datorer mer än äldre, och män använder datorer mer än kvinnor. Likaså kommer alla inte att ha tillgång till den nya tekniken på grund av att de bor på platser där marknaden inte finner det kommersiellt intressant att bygga nät. I ett samhälle som i allt större utsträckning förutsätter datorvana inte bara i arbetslivet, utan också i vardagen och för att ta del av alltfler offentliga tjänster, är det avgörande att denna vana finns hos alla, inte bara hos dem som är män, är yngre eller har kvalificerade arbeten. Särskilda åtgärder måste till för att ge alla en chans att ta till sig datortekniken. Men det gäller att lyssna till de presumtiva användarna och skynda långsamt. Man kan aldrig tvinga på någon ny teknik. 7.1 Ett kunskapslyft inom IT Den starka position har, främst när det gäller ungdomarnas kunskaper om IT, bör, i enlighet med beskrivningen ovan, kompletteras med insatser för att ge alla invånare i möjlighet att bekanta sig med tekniken. Ett kunskapslyft inom IT bör formuleras på det sätt som statsmakterna formulerade målet om ett kunskapslyft inom engelska för några decennier sedan. Detta kunskapslyft handlar inte i första hand om teknik. Paradoxalt nog handlar det inte heller om att lära ut något annat ämne. Snarare handlar det om att alla människor ska ha förtrogenhet med den kontaktyta mot andra tjänster som informationstekniken utgör. Det finns givetvis också en mängd specifika kunskaper som måste förmedlas till många människor, som hur man använder program för att leta efter information på Internet eller för att skicka och ta emot e-post. Mot bakgrund av informationsteknikens snabba utveckling, som enligt alla bedömningar kommer att fortsätta under det närmaste decenniet, finns skäl att anta att morgondagens gränssnitt, dvs formen för kommunikation mellan människan och datorn, kommer att vara dramatiskt annorlunda. kommer tekniken att bli en del av vardagen för alla människor på ett helt annat sätt än . Den avgörande insatsen som kan göras inom ramen för ett kunskapslyft är i så fall att få människor att kliva över vad som kan beskrivas som tekniktröskeln. De som inte klivit över denna tröskel lär få det avgjort besvärligare i kunskapssamhället. Regeringen bör därför initiera ett kunskapslyft inom IT. I samband med detta bör regeringen också bjuda in en mängd aktörer som kan vara behjälpliga i detta arbete. Självfallet är skolans huvudmän en viktig aktör liksom alla de folkrörelser som organiserar människor i alla åldrar över hela landet. Också företagarnas organisationer och fackföreningarna bör engageras. Regeringen bör för ett sådant kunskapslyft också ha beredskap att stödja insatserna ekonomiskt. Inom ramen för detta kunskapslyft ligger att informationstekniken måste vara ett naturligt verktyg och jämställas med övriga läromedel i och gymnasieskolans undervisning. Därav följer att lärarkompetensen fortlöpande måste kompletteras med kunskaper i IT-användning. 8 Utvecklad offentlig service via Internet Den offentliga servicen via Internet spelar en mycket viktig roll. Offentliga institutioner bör vara föregångare i användningen av ny teknik för att förbättra kontakten med medborgarna och stärka insynen och delaktigheten i sitt eget arbete. För myndigheterna finns det stora vinster att göra i att kunna erbjuda medborgarna bättre information och service som myndigheterna kan spara pengar genom att utveckla sk intelligenta tjänster. Dessutom finns det en viktig uppgift i att leda utvecklingen av kvalitetsinnehåll på Internet. Att reglera Internet är inte önskvärt och dessutom svårt på grund av dess gränsöverskridande natur. Det är inte heller önskvärt att särreglera Internet i förhållande till andra medier. Däremot finns det en roll i att dels skapa innehåll som gör det attraktivt att använda tjänsterna, dels föregå med gott exempel. Arbetet med att utveckla den offentliga servicen med intelligenta tjänster via Internet måste drivas med kraft. RFV har lagt ned ett stort arbete på att anpassa sina tjänster för att utnyttja Internet som medium. I processen har det också uppdagats ett stort behov av att se över lagstiftningen för att göra det möjligt att hantera och lämna ut information digitalt. Ett sådant förslag lämnades från RFV till regeringen och har gett upphov till en dialog mellan RFV och . menar att regeringen valt en onödigt passiv hållning i frågan och själv borde ta initiativ för att underlätta för myndigheter att erbjuda digitala tjänster. bör regeringen kräva av myndigheter att de erbjuder samtliga tjänster som intelligenta tjänster. menar att detta mål bör sättas till och att det får ankomma på regeringen att begära underlag från berörda myndigheter att inkomma med förslag till hur detta kan ske och att därefter återkomma till med förslag som gör detta möjligt. Vad som anförs om att myndigheter ska erbjuda samtliga tjänster som intelligenta tjänster bör ges regeringen till känna. Målsättningen bör vara att en medborgare i behov av kontakt med myndigheter ska kunna få denna kontakt utifrån sin situation, inte efter hur myndigheter är organiserade eller hur uppgifter delas mellan myndigheter. Ett typexempel är hur de som vill starta företag måste ta kontakt med PRV och RSV men vanligen också med för att se över sitt skydd. har gjort ett förtjänstfullt arbete på detta område genom den så kallade startlinjen, men myndighetskontakterna är i sig ännu inte samordnade. Idén om en one-stop-shop, en myndighetskontakt, finns t.ex. i de medborgarkontor en del kommuner har byggt upp och borde återfinnas i en modern, serviceinriktad, statsförvaltning. Det bör ankomma på regeringen att ge erforderliga uppdrag åt myndigheter och tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdena för att åstadkomma detta. Detta bör ges regeringen till känna. 8.1 Lättillgänglighet för alla medborgare har ett särskilt stort ansvar för att minska den digitala klyftan mellan medborgare. Det finns en risk att en forcerad övergång till intelligenta tjänster i stället bidrar till att öka gapet mellan människor då alla medborgare inte har tillgång till tjänsterna eller kunskap och självförtroende för att utnyttja dem. En avgörande aspekt på de intelligenta tjänsterna är därför användarvänligheten. Som var och en som sökt offentlig information via Internet kan konstatera är denna av mycket skiftande kvalitet . Det räcker inte heller med att ha ett användarvänligt gränssnitt för normalanvändaren utan informationen måste kunna presenteras utifrån användarens situation. Funktionshindrade och äldre är exempel på två kategorier användare som har behov av specialanpassade gränssnitt för att kunna tillgodogöra sig den funktionalitet andra användare har tillgång till. Frågan om utformning av användargränssnitt har i stor utsträckning varit eftersatt i den svenska IT-diskussionen. Internationellt, och i , förekommer tvärvetenskaplig forskning inom området, kallat interaction design.