ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf395 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om val till premiesparfonden. Premiepensionssystemet har varit igång , vilket gjort det möjligt att välja en eller flera av de cirka 500 fonder som det finns möjlighet att välja ur. För den som inte gör ett aktivt val placeras medlen i Sjunde AP-fondens premiesparfond som skall förvalta pensionspengarna till så hög avkastning som möjligt och med lågt risktagande. Har pensionsspararen gjort ett aktivt val kan byte av fond ske i stort sett obegränsat. Det finns bara en fond som det inte går att välja, Sjunde AP-fondens premiesparfond. Det har visat sig att de nytillkommande spararna i mindre utsträckning gör aktiva val. Orsaker till detta kan vara flera, dels att pensionen känns avlägsen, dels att det känns otryggt att placera i fonder med hänsyn till utvecklingen . Andra skäl kan vara att spararen låter sparmedlen vara kvar i premiesparfonden eftersom den inte går att återvälja. Det kan inte finnas sakliga argument varför en fond skall vara undantagen från ett fritt val. Svenska folket bör under livets olika skeden kunna välja den fond som det tror kan ge det bästa sparalternativet. Den som under ett långt liv haft ett aktivt val av fonder och kanske under slutet av den yrkesverksamma tiden vill spara i premiesparfonden skall naturligtvis ha denna möjlighet.
mot · GR02Sf402 · 2003-10-07 00:00:00 — Orsaken till detta är, enligt honom, att fastslagit att näringsutveckling, företagsamhet och tillväxt är de viktigaste instrumenten för att främja integrationen. När näringspolitiken regionaliserades och länsstyrelserna således blev de regionala motorerna för att främja tillväxten övertog de därmed på ett naturligt sätt integrationsarbetet. menar att alla verk och myndigheter skall ta fullt ansvar för integration inom sina respektive områden. Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret redan nu har vissa länsstyrelser integrationsexperter. revisorer15 har kritiserat den otydliga ansvarfördelningen för att motverka etnisk diskriminering mellan och DO. Man menar att risken med att två myndigheter arbetar inom samma begränsade ansvarsområde leder till att insatserna blir mindre effektiva. vill att hela ansvaret för att motverka etnisk diskriminering övertas av DO, och för detta ändamål anslås ytterligare medel. Utöver principiella ståndpunkt när det gäller integrationsarbetet har även revisorer i en ny rapport16 riktat hård kritik mot . Revisorerna menar att verkets utredningar är undermåliga och att de slutsatser som dras är dåligt underbyggda. De medel som förfogar över för projektverksamhet har heller inte utvärderats, enligt revisorerna. Vi anser det rimligt att ge för att kunna avvecklas och låter således ca kvarstå i budgeten för . I samband med avvecklingen av vill vi istället att ansvarar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar. Förändringar av anslaget återfinns inom utgiftsområde 8. Budgetpropositionen , sid 23 Analys och slutsatser. Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2002. (Medan av samtliga inrikes födda 18 åringar och äldre var biståndsmottagare var av de utrikes födda i samma åldersgrupp, exklusive flyktingar, biståndsmottagare.) Fler språk fler möjligheter, , 2002. 2002/03:44. Utbildning i svenska för invandrare dir. 2002:105. Invandrare och myndigheter möten som hjälper eller stjälper? /Rapport 2002. På tvärs mot integrationspolitiken: Flyktingar i storstäder klarar sig bäst . måste läggas ned. Rapport 2002/03:16 Främja och förklara kan förändra? Rapport 2002/03:16 Främja och förklara kan förändra?
mot · GR02Sf403 · 2003-10-07 00:00:00 — Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret redan nu har vissa länsstyrelser integrationsexperter. I samband med avvecklingen av vill vi istället att ansvarar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar. Vi anser det rimligt att ge för att kunna avvecklas och låter således ca kvarstå i budgeten för . Denna fråga utvecklas vidare i integrationsmotion. 5.4 DO och lokalt diskrimineringsarbete anser att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) eller den framtida rättighetsombudsmannen bör ha ett speciellt ansvar och fungera som motor i opinionsbildningen mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. För detta ändamål anslår vi ytterligare för vardera året 20042006. Vi avvisar försöket med lokala diskrimineringsombudsmän. Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret för att motarbeta diskriminering, rasism och främlingsfientlighet. Det totala anslaget för åtgärder mot diskriminering m.m. uppgår till . anser att goda insatser mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet kan göras inom ramen för dessa medel. I budgetpropositionen har ytterligare medel för skyddat boende för flickor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld avsatts under anslaget. välkomnar denna viktiga satsning. Frågor kring rasism, diskriminering m.m. utvecklas vidare i integrationsmotion.
mot · GR02Sf404 · 2003-10-07 00:00:00 — I proposition 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets föreslogs en uppdelning av hela socialförsäkringslagen i en bosättningsbaserad respektive arbetsbaserad del. Biståndsarbetare anställda av en ideell organisation kommer att omfattas av de bosättningsbaserade förmånerna men vid utlandsbetalning begränsas dessa förmåner till något som man kallar för familjestöd. I förslaget räknas i detta sammanhang inte vårdbidraget som familjestöd. Biståndsarbetare som arbetar utomlands är viktiga för och gör ett beundransvärt arbete, med stora egna uppoffringar som följd. Vi tycker att det är självklart att vårdbidraget skall utgå även till biståndsarbetare som är berättigade till det. Anslaget 21:6 tillförs därför för . Vem bryr sig? Del 1 Barn och unga kommer till tals. SOU 2003:42 Ett reformerat underhållsstöd. SOU 2003:42 Ett reformerat underhållsstöd. Upp till 18. db grafiska, 2001. 5 Genomförd av , professor i psykologi, och , sociolog. I undersökningen har 200 av de största svenska företagen deltagit. Personalchefer och fackliga företrädare har intervjuats, likaså 900 fäder. 2002/03:UbU9. (Mångfald inom barnomsorgen (punkt 2))
mot · GR02Sk1 · 2003-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:10 Ändrade regler för CFC-beskattning beslutar i enlighet med proposition 2003/04:10 Ändrade regler för CFC-beskattning, men med en ändring av lydelsen i 39 a kap. 5 § lagen (1999:1229) om ändring i inkomstskattelagen enligt följande: Coordination centret bedriver verksamhet som består i finansiering av andra företag, och dess nettoinkomster härrör till minst två tredjedelar från transaktioner med företag hemmahörande och skattskyldiga till inkomstskatt i . står till nästan alla delar bakom den framlagda propositionen. På en punkt föreslår vi dock en ändring. På sidan 117, andra raden, vill vi ersätta ordet huvudsakligen med till minst två tredjedelar.
mot · GR02Sk201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av skatten på öl. varslar Carlsberg 400 anställda! Det är det senaste troligen inte det sista slaget mot svensk bryggerinäring. regeringen har inte tagit fasta på de allvarsord som kommit från bryggerinäringen. Ölskatten är nu åtta gånger så hög som i och dubbelt så hög som i . Här kan man tala om orättvisa konkurrensförhållanden. Minns ni då bryggeriarbetarna en gång demonstrerade här utanför på ? Alla vi som tog oss tid att och ville prata med anställda inom bryggerinäringen, då de demonstrerade/informerade, fick mycket bra information om de problem som finns i branschen. Varslet på Carlsberg är nu en verklighet som kommit och som bryggeriarbetarna då varnade för. De broschyrer som delades ut hade rubriken: Regeringens fega alkoholpolitik, med extremt hög ölskatt, flyttar våra bryggerijobb utomlands. Jag har tidigare agerat för en sänkt ölskatt. Inte bara för att jag anser att den behövs helt generellt, jag har också bryggerier inom det län jag representerar, nämligen . är en mycket viktig arbetsplats i i kommun. Då bryggeriarbetarna demonstrerade berättade de bl.a.: Var tredje starköl som dricks i är privatimporterad och obeskattad här. Det innebär att svenska bryggerijoibb flyttas till och . Den svarta marknaden som har uppstått har öppet dygnet runt och har ingen ålderskontroll. Bl.a. detta framförde representanter för bryggeriernas arbetsplatsklubbar inom Livs och PTK då de fanns utanför . Kritiken mot regeringens politik är och var hård: Svenska bryggeriarbetare förlorar sina jobb därför att ölskatten i är åtta (!) gånger högre än i och nästan dubbelt så hög som i . Det är bl.a. detta som oroar de anställda inom bryggeriindustrin. Det berättades att privatinförseln, , har varit ca starköl . Det motsvarar 32 lastbilar per dag. Det noteras också att minst 1 500 personer inom bryggeriindustrin har förlorat sina jobb . Bryggerianställdas fack ser ett stort hot att ytterligare många skall få lämna sin jobb. Skatten måste sänkas innan de anställda vid exempelvis i får lämna sina jobb.
mot · GR02Sk202 · 2003-10-07 00:00:00 — Momsregler för arbetsbil/lastbil tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsreglerna för arbetsbil och lastbil. Jag har tidigare tagit upp detta problem i en fråga till statsråd, men problemet finns kvar. Det är en oenighet mellan skattemyndigheten och om momsreglerna för vad som är arbetsbil och lastbil. I tidningen kan man nu läsa om ett nytt ärende. Jag har tidigare aktualiserat ett ärende i . klassar den aktuella arbetsbilen, för denna företagare, som en lastbil. Men skattemyndigheten klassar den som personbil. Orsaken är, enligt skattemyndigheten, att det saknas luft mellan förarhytt och bakdel. I nämnda artikel i det nya fallet så kritiserar också skattemyndigheten de regler som gäller. Lätta lastbilar låter brukaren dra av hela momsen på leasingavgiften. Men i detta fall så blev alltså den av klassade lätta lastbilen en personbil. På frågan om luft är en bra metod för att avgöra om det är en lastbil svarar den aktuella handläggaren på skattemyndigheten: Nej, det tycker jag inte. Logiskt är det ingen skillnad om man har en vägg eller luftspalt. Men i det ena fallet får man bara lyfta halva momsen, i det andra hela momsen. Jag förstår dem som tycker att det här är svårt att begripa. Ja, det har också jag svårt att begripa detta. Momsreglerna bör, enligt min mening, göras klarare. En lastbil borde väl också i skattehänseende kallas lastbil?
mot · GR02Sk203 · 2003-10-07 00:00:00 — Momsredovisning för ideella föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ideella föreningar inte skall vara skyldiga att redovisa moms. Det blir svårare och svårare att få folk att ställa upp i ideella föreningar. Stora svårigheter finns att rekrytera folk till såväl politiska föreningar som andra föreningar. finns en utredning om momsen presenterad som tar fram tankar och förslag att ideella föreningar skall bli momsskyldiga. Såväl in- som utgående moms skall, enligt utredningen, redovisas av ideella föreningar. En ny administrativ börda skall alltså läggas på ideellt arbetande folk. Det är stor skillnad att vara politiker och få betalt för såväl arbete (arvode) som att få reseersättningar för sina insatser. Om man jobbar ideellt som jag också gjort i många, får man i princip betala för sin insats. Det gäller utlägg för porton, telefon och resor. Det måste vara fel att momsbelägga ideella föreningar. Regeringen borde hitta förslag som underlättar för föreningarna inte försvårar! då det gäller förslag om sänkta skatter så hänvisar representanter för regeringen till EU och den harmonisering som man säger måste ske. Men då det gäller sänkta skatter så finns inte detta brinnande intresse att vara lika som övriga EU-länder. Det handlar alltså om vilja. Det går också det finns det flera bevis på att få undantag från EU-regler, både och är exempel på detta. Jag tror också att en lag om moms för ideella föreningar inte kommer att ge statskassan särskilt mycket inkomster men naturligtvis skapar det arbetstillfällen.
mot · GR02Sk204 · 2003-10-07 00:00:00 — Jord- och skogsbrukets villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för skogs- och jordbruket. En uppgörelse har träffats mellan regeringen (Socialdemokraterna) och stödpartierna och . Den uppgörelsen är negativ då det gäller jord- och skogsbrukets villkor. Några i bondeleden har talat om stora löftesbrott och då tänker man på dieselskatten, skatten på bekämpningsmedel och en höjning av elskatten. Totalt har någon räknat ut att uppgörelsen kommer att kosta jord- och skogsbruket ca . är ett län med många skogs- och jordbruk och självklart slår uppgörelsen hårt mot vårt län. Höjningen av dieselskatten med kostar ca för jordbruket och därtill ca för skogsbruket. Skatten på bekämpningsmedel höjs också och där finns kalkyler att merkostnaden blir ca för nämnda kategorier. Lägg därtill elskatten som kostnadsberäknats till en ny utgift på ca för lantbruket. Den höjda koldioxidskatten gör att ännu en ny utgift kommer till. Trots återbetalningar kommer det att ge en ny utgift. Det finns visserligen plusposter i uppgörelsen, men totalt sett så kan man se jord- och skogsbruket som förlorare i uppgörelsen. Om man tar dieselskatten som exempel finns det utredningar gjorda av regeringen som berättar att just dieselskatten ger jord- och skogsbruket en kostnad på ca .
mot · GR02Sk206 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på naturgrus. Socialdemokraterna har, vid överenskommelsen med bl a , kommit överens om en kraftig höjning av den s k naturgrusskatten. är skatten därför per ton. Det här kan tyckas vara en bagatell, men kraftiga reaktioner kommer exempelvis från åkare i norra . Där ser de ett hot att norska åkare skall komma in och jobba i deras område och därmed slippa denna skatt. Enligt uppgifter är den höjda skatten ett hot mot bl a ett 60-tal lastbilar/åkare i norra delen av . Skatten bör alltså halveras för att därmed hamna på samma nivå som .
mot · GR02Sk207 · 2003-10-07 00:00:00 — Momssatser på viss kultur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momssatserna inom kulturområdet. Jag har ställt frågan tidigare i motioner till : Är logdans och dansmusik sämre kultur än exempelvis balett eller cirkus? Men regeringen och delar på något underligt sätt upp kulturen i grupper. Jag får en känsla av att det är dels gruppen finkultur, dels avdelningen mindre fin kultur. Kanske är kultur (finkultur) den del som får det mesta av statliga och kommunala pengar? En medlemsstat i EU har möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats för tillträde till vissa typer av kulturella arrangemang. Flera länder har utnyttjat denna möjlighet på olika sätt. borde följa dessa exempel. Här i tillämpas en reducerad skattesats för inträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar samt för omsättning hos museer och bibliotek, dock under vissa förutsättningar. Jag har tidigare i en fråga till finansministern tagit upp orättvisan med att ha olika momssatser och jag har i motioner redovisat vad som där kommit fram. Svaret innehöll bl.a.: Vad beträffar de verksamheter inom kultursektorn där redan valt att tillämpa reducerad skattesats är det klart att EG-reglerna medger detta. När det däremot gäller tillträde till danstillställningar är det inte säkert att den aktuella bestämmelsen i direktivet överhuvudtaget tillåter att använda reducerad skattesats. En grundläggande förutsättning för att skall kunna överväga att sänka momsen för tillträde till danstillställningar är därför att EG-regelns tillämpningsområde utreds noggrant. Av detta skrivet av finansministern kan man utläsa att det finns en vilja att ha kulturen uppdelad. Jag vill bara peka på vikten av att det sker en rättvis bedömning och att någon uppdelning av kulturen, som är fallet, inte sker. Momssatserna bör enligt min mening vara lika inom hela kulturområdet. Jag bor själv i ett s.k. logdansbälte och ser inte att folk som går på logdans gör något sämre kulturbesök än någon som går på balett eller besöker en operaföreställning. Jag är dessutom ordförande i en kommitté, i en idrottsförening, som arrangerar logdanser. Kravet på oss är också att varje arrangemang skall ekonomiskt gå ihop. Vi kan inte skrika efter kommunala bidrag. Uppdelningen av kulturevenemang bör inte ske. I förlängningen kan man också fråga om dagens momsregler skall tolkas så att om ett populärt dansband spelar och ingen dansar så är det en momssats men om någon dansar till samma musik gäller en annan momssats.
mot · GR02Sk209 · 2003-10-07 00:00:00 — Sänkt skatt på hushållsnära tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skattereducera hushållsnära tjänster. I regeringsförklaringen betonas behovet av en långsiktig strategi på skatteområdet. Detta instämmer vi helhjärtat i! I dagens finns en mängd uppgifter som utförs på en svart marknad. Städning, fönsterputsning, trädgårdsskötsel och barnpassning är samtliga exempel på verksamheter som köps och tillhandahålls på en marknad som i högsta grad existerar, men som inte kan beskattas. Grunden till att situationen ser ut som den gör är de höga skattenivåerna samt den alltför höga momsen på tjänster. Framförallt momsen måste betraktas som ett svåröverstigligt hinder för att anlita sådana tjänster. Kostnaderna innebär också att de två grupper som är de största konsumenterna av svarta hushållsnära tjänster (äldre och barnfamiljer) inte kan betala vad som krävs för att skapa en vit marknad. Skillnaden mellan ersättningen till säljaren och köparens pris är helt enkelt för stor. Detta leder till att äldre inte får möjlighet att köpa förbättrad hemservice och att barnfamiljerna inte kan begränsa den stress som det exempelvis innebär att vara dubbelarbetande. Om skatten reducerades skulle däremot möjligheten att få in dessa tjänster på en vit marknad öka markant. Kostnaden i form av skattebortfall är mycket liten. En sänkning ger människor möjlighet att inordna sig i vårt gemensamma trygghetssystem vilket minskar den svarta marknaden. Därför är det angeläget att sänka momsen på hushållsnära tjänster.
mot · GR02Sk210 · 2003-10-07 00:00:00 — Harmonisering av skattesatserna för alkoholinköp i med övriga tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att harmonisera skattesatserna för alkoholinköp i med övriga , främst . I regeringens proposition 2002/03:35, Mål för folkhälsan gjordes en genomgång av alkoholpolitiken i målområdet 11, Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och doping samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. Regeringens linje handlar emellertid främst om förebyggande insatser. Oavsett hur viktiga dessa än är, kan man inte bortse från realiteter i dagens konsumtionsmönster. Problemet med regeringens handlingsplan är att den inte belyser den förändrade situation som tillkomsten av och EU:s förändrade införselregler skapat i och framförallt i . En betydande ökning av införsel av sprit, öl och vin har kunnat noteras. Detta har dessutom fått en effekt som är rakt motsatt mot vad regeringen säger sig förespråka: importen leder till att människor för in mer alkohol för sin konsumtion än vad som annars skulle ha varit fallet. Den ekonomiska vinst som görs på transporten över från och är en drivkraft som ökar både den illegala och den lagliga konsumtionen. Till detta kommer ett motsvarande mönster vad gäller trafiken från . Det finns uppgifter om att ungefär hälften av all sprit svenskarna konsumerar inte syns i den vanliga alkoholstatistiken. Alkoholen kan vara illegalt tillverkad, smugglad eller lagligt införd av privatpersoner. ökade införseln av alkoholvaror , motsvarande ren alkohol per person. Enligt uppgift från SoRAD, research on alcohol and drugs vid , står resandeinförseln för av den totala alkoholkonsumtionen i . Resandeinförseln av alkohol till sker främst från två länder, och , av den totala införseln. Privatinförseln fortsätter också att öka, och enligt SoRAD beräknas den totala införseln ha ökat januariaugusti 2002. beräknas exempelvis 48 öl ha införts i landet. aviserades också en sänkning av den danska skatten på alkohol. Detta är ytterligare ett skäl för att ompröva den nuvarande politiken. Om skillnaden ökar ytterligare nås till slut en punkt där Systembolagets monopolställning överhuvudtaget inte kan motiveras. Denna problematik berörs emellertid överhuvudtaget inte i propositionen, vilket är allvarligt. Eftersom det kan konstateras att de av regeringen uppsatta folkhälsomålen hotas av den ovan beskrivna ökningen av mängden alkohol som införs till måste skattesatserna sänkas. Det är ett faktum att Systembolagets egen statistik visar att konsumtionen av importerad alkohol ökar i landets södra regioner. Parad med det faktum att den danska skattesatsen kommer att sänkas från , nödvändiggör detta en omedelbar justering av den svenska skattesatsen. Faktum är att en harmonisering av alkoholskatten till den danska nivån är den lämpligaste åtgärd som kan vidtas.
mot · GR02Sk211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattebefria bärplockningen. Det går utför för bärbranschen i . Från att ha varit den helt dominerande nationen i när det gäller försäljning av blåbär stod endast för av blåbärsförsäljningen. torde siffran vara ännu lägre. av de svenska skogsbären tas tillvara. För skogslänen, och inte minst för , skulle bär och svamp kunna bli en betydligt större inkomstkälla. För att detta skall bli möjligt krävs emellertid en rad förändringar i regelverk och skattesystem. Forskare vid har räknat ut att utländska bärplockare genererar betydande intäkter till de bygder där de verkar. Åtgärder som kan förbättra villkoren för den svenska bärindustrin och för plockarna är därför viktiga att genomföra. Ett bättre tillvaratagande av naturens gåvor skulle öka intäkterna i många av de kommuner som har låg skattekraft. har konkurrensen skärpts när det gäller bärförsäljning. Det är främst från som konkurrensen kommer, men även från . Detta har slagit igenom ordentligt på de kilopriser som plockaren kan få. finns det faktiskt tre olika skatteregler för bärplockare. Utlänningar utan visumtvång betalar ingen skatt i , utlänningar med visumtvång betalar skatt i och svenskar kan tjäna på bärplockning utan att betala skatt. En av anledningarna till att tappar i konkurrenskraft är de svenska skattereglerna. Skattereglerna är dock inte det enda problemet, vilket vi vill understryka. I första hand vore det dock önskvärt att skatten i plockarledet togs bort, detta för att åstadkomma en harmonisering med de finska skattereglerna. Om följden kan bli att en större andel av de svenska bären och svampen plockas till försäljning skulle skatteintäkterna ändå kunna öka genom den skatt som tas ut i nästa led.