ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T347 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att starta projekteringen av Ostlänken. Ostlänken har stor betydelse för framtidens järnvägsstruktur. Dagens stambana brottas med stora framkomlighetsproblem, inte minst genom Östgötaregionen. Om inget görs så kommer det automatiskt att innebära att alltmer trafik övergår till väg från järnväg längs landets trafikintensivaste stråk, helt i strid mot alla uttalade nationella och internationella mål och avsikter. I många sammanhang markeras järnvägens betydelse för att bygga upp det hållbara transportsystemet för framtiden i landet och i norra . EU har särskilt pekat ut transportkorridoren mellan och /. EU har också markerat att det är viktigt att få ut full effekt av sådana projekt, d.v.s. att också bygga ut strategiska stödjepunkter längs en sådan korridor. Dessa punkter ska växa ut som knutpunkter längs 2000-talets järnvägsstruktur i landet. Så stora delar av landet som möjligt ska kunna dra nytta av satsningen. Det handlar således inte bara om start- och målpunkter. Typiska sådana stödjepunkter är och . 2000-talets järnvägssatsning måste följaktligen innefatta det transportstråk där man i ett nationellt perspektiv kan samla ihop och överföra mycket person- och godstrafik till järnväg och undvika det omvända förhållandet att alltfler väljer bilen p.g.a. kapacitetsbristen på järnvägen. Det hör givetvis också till bilden att i sådana stråk finns det bättre förutsättningar att få intäkter på trafiken. En järnvägspolitik utan en sådan medveten satsning kommer givetvis också att dämpa den ekonomiska utvecklingen i dessa befolkningstätare delar av landet. Här finns mycket att lära av de visioner och ambitioner som kännetecknade ansvariga för 1900-talets järnvägsstruktur. Den del av landets mest trafikerade transportkorridor som har den intensivaste trafiken är avsnittet mellan och . Med en medveten planering av knutpunkter längs denna sträckning kommer ca tre miljoner svenskar att kunna dra nytta av projektet. Ostlänken länkar samman städer som , , , så att till exempel av alla studenter och av alla vetenskapsparker kan dra nytta av projektet. Ostlänken är ett nationellt samhällsutvecklingsprojekt. I och , d.v.s. de två nu och även framledes dominerande stödjepunkterna längs Ostlänkenavsnittet, beräknas antalet tågtrafikanter uppgå till närmare tio miljoner personer, varav hälften är fjärrtågsresenärer och hälften pendeltågsresenärer. Det ger en fingervisning om vilken betydelse dessa punkter får för hela Östgötaregionen. De samhällsekonomiska analyser som gjorts av Ostlänken visar på ett klart positivt utfall av investeringen. Staten bör fatta beslut om att starta projekteringen av Ostlänken.
mot · GR02T349 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lånefinansiera utbyggnaden av mellan och . En utredning för transportsystemet för östra , framtagen 2000 av länsstyrelserna i , , , samt län, finns mellan och med som en viktig del i det regionala trafiknätet. Även utskott för planering och trafik har i en utredning gjord 1999, kallad Rimliga resurser till , med som en viktig del i ett väl fungerande transportsystem. Utredningar har pekat på ett antal nödvändiga åtgärder som krävs för att stärka utvecklingen av östra till en gemensam arbetsmarknad som ger invånarna stor frihet vad gäller val av boende. Möjligheterna till hög livskvalitet, en god miljö och bra kvalitet i skola och omsorg förstärks genom en bättre inomregional balans. Under de senaste planeringsperioderna har ett antal större infrastrukturprojekt startats till gagn för regionen. Dock kan vi konstatera att mycket arbete kvarstår för att uppnå full samhällsnytta även för dessa projekt, då många länkar och leder återstår att byggas eller byggas ut. Denna tvärlänk, , fyller en mycket viktig uppgift i det nordsydliga trafikarbetet och har stor betydelse i det regionala trafiknätet. Planerna för att bygga om har funnits , men byggstarten har skjutits på grund av att det saknas ekonomiska resurser. Därför föreslår vi att lånefinansiera utbyggnaden av mellan och .
mot · GR02T350 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att rusta upp vägnät. Det är nödvändigt att rusta upp vägnät om näringslivet ska kunna utvecklas och avfolkningen stoppas. Ingen del av landet har så stor del tjälavstängd väg i procent av den totala väglängden som . Enligt Region stängs eller av vägnätet i för fordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär stora problem för näringslivet och inte minst för skogsbruket, såväl inom sågverksindustrin som massaindustrin. framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen har inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta den pågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut på att höja kvalitetskraven på råvaran genom krav på färskt nyavverkat virke och att minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager vid industrin och kräva just in time-leveranser från skogen. För att det ska vara möjligt att klara den utvecklingen och den globala konkurrensen är det nödvändigt med ett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är , då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning tvingas sågverken lägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökade lagringskostnader som följd. För del kan dessa merkostnader uppgå till . Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor, kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten, handikappomsorg och hemtjänst med flera är den begränsade framkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande och besvärande. I ett landskap som med dess rika och varierade natur borde turismen kunna utvecklas, men en förutsättning för det är bättre vägar. Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har Region i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat ut de mest vitala stråken, som bör tjälsäkras, för att på så sätt skapa ett s k robust stråkvägnät. Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätet och skall utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tunga trafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats till . Till det kommer ca för att åtgärda , inre pulsåder. menar att en realistisk genomförandetid skulle kunna vara . Om inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer detta även fortsättningsvis att ha en hämmande effekt på näringslivsutvecklingen med risk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd.
mot · GR02T352 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. har när det gäller trafiksäkerhet målet att ingen skall dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan GöteborgBorås fått en fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är BoråsJönköping, där speciellt sträckan BoråsUlricehamn har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan BoråsJönköping blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan GöteborgStockholm. Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed också öka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. I regionen och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det en stor enighet om att staten bör klassa sträckan BoråsJönköping som en prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera maximalt när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (Public-Private Partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig.
mot · GR02T354 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en ändrad lagstiftning för bussfickor vid vägrenen och omkörningsförbud av skolskjutsar. I mitt län och i många andra glesbygdslän så är det vanligt att busshållplatserna för av- och påstigning inte ens har en bussficka. När t.ex. skolbarnen skall av och på bussen sker detta direkt vid vägrenen. Detta är vanligt förekommande på våra vägar i och innebär för oskyddade bussresenärer en direkt livsfarlig situation. Det bör lagstiftningsvägen ändras så att bussfickor alltid skall finnas där av- och påstigning skall ske för bussresenärer. Kan inte detta ske bör regeringen överväga att lagstifta om en regel att skolskjutsar icke får omköras vid av- och påstigning av skolbarn. Vid skoltransporter, i synnerhet på landsbygden, används en mängd olika typer av fordon, alltifrån mindre taxibilar till fullstora bussar. Dessutom kan skolskjutsarna vara samordnade med den ordinarie länstrafiken. Det vanligaste med länstrafikens trafik är att den är så anordnad att på- och avstigning enbart sker på särskilt anordnade hållplatser. På landsbygden förekommer det fortfarande att bussen hämtar eller lämnar passagerarna/skolbarn direkt vid vägkanten utan särskild hållplats. I sådana situationer förutsätts att övrig trafik på vägen har skärpt uppmärksamhet mot att skolbarn kan komma att passera antingen framför eller bakom den stillastående bussen, eller att någon/några springer över vägen till den väntande skolskjutsen. För att något påkalla uppmärksamhet vid sådana tillfällen har flertalet av de fordon som används för transporter inom skolskjutsningen försetts med ett slags uppmärksamhetstavla där det är möjligt att tända två blinkande gula lampor. Vid ett flertal tillfällen när en buss stannat vid vägkanten, utan att det finns någon särskild busshållplats, för att släppa av skolbarn har tyvärr olyckor inträffat med både dödsfall och allvarlig skada; barnen har inte tänkt på att det kan komma omkörande bilar.
mot · GR02T356 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om en lag om cykelhjälm i enlighet med vad som anförs i motionen. En cykelhjälmslag skulle kunna minska riskerna för allvarliga skallskador . En sådan lag skulle spara många människor och anhörigas lidande gällande sviterna efter allvarlig skallskada, dessutom skulle vårt samhälle spara åtskilliga 100-tals miljoner, dels på uteblivna patienter i akutsjukvård, rehabiliteringskostnader och efterföljande kostnader i kommunerna. För de individer som är och blir drabbade av skallskador på grund av att man cyklat utan hjälm och råkat falla eller blivit trafikoffer medför en svår skallskada ett livslångt handikapp med ett livslångt lidande. En studie från analyserade alla barn och ungdomar som fått svåra skallskador på grund av yttre våld , denna studie visade att 31 barn skadades, arton i trafikolyckor, två i sportolyckor och en i slagsmål. Åtta av trafikoffren var cyklister, ingen hade använt hjälm. Det finns en olyckstopp i åldrarna och hjälmlagen skulle kunna gälla till . Vårt samhälle får en allt större grupp svårt skallskadade överlevare som kommer att behöva extra resurser hela livet, kanske bara för att de inte använt cykelhjälm. Detta måste förhindras.
mot · GR02T357 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafikregler. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt. Ett led i detta arbete är den s k nollvisionen. En viktig del av trafiksäkerhetsarbetet är tydliga trafikregler. Alla trafikanter bör kunna veta vad som gäller i en given situation. Tyvärr är så inte alltid fallet. Ett exempel på detta är rondellkörning. Rondeller har blivit mycket vanliga i den svenska trafikmiljön . Skall man försöka ta reda på vilka regler som gäller vi körning i rondell är det uppenbart att allt inte är solklart. Det kan gälla i vilken fil man skall ligga innan rondellen och hur blinkers skall användas. Ett annat exempel är när en gång- och cykelväg korsar en bilväg. När det gäller fotgängaren eller en cyklist, som klivit av sin cykel, är det helt klart att bilisten skall lämna företräde. Tyvärr tror många cyklister att de har samma rättigheter som fotgängaren, det vill säga att bilisten skall lämna företräde när cyklisten passerar bilvägen. Så är nu icke fallet. Ej heller gäller högerregeln. Det är istället så att båda parter, det vill säga bilisten och cyklisten, skall vara uppmärksamma och anpassa hastighet till rådande omständigheter. Med andra ord tämligen oklara formuleringar för en situation där regelverket borde kunna vara tydligt. bör få i uppdrag att utarbeta tydligare bestämmelser för körning i rondell samt när en cyklist på en skall korsa en bilväg.
mot · GR02T358 · 2003-10-07 00:00:00 — Trepunktsbälten i alla nya bilar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trepunktsbälten i alla nya bilar. är ett av världens ledande länder när det gäller trafiksäkerhet. Även om vi aldrig kan vara nöjda har vi få trafikdödade jämfört med de flesta länder. De svenska biltillverkarnas modeller är alltid i topp när det gäller undersökningar och tester kring bilars krocksäkerhet. Svenska företag är framgångsrika underleverantörer av krocksäkerhetsutrustning. En ledstjärna i trafiksäkerhetsarbetet är nollvisionen. Det är ett arbete på många plan. Det handlar bland annat om attityder, relevant trafikövervakning, säkra vägar och säkra fordon. Den viktigaste säkerhetsutrustningen i en bil är trepunktsbältet. Många av dagens trafikdödade skulle ha överlevt om de hade använt bilbältet. Trots att vi vet hur viktigt det är med bilbälten importeras bilar som inte har trepunktsbälten på alla platser. Det rimmar illa med tanken på att ingen skall dödas eller skadas i trafiken. Det borde vara självklart att alla nya bilar som säljs i skall ha trepunktsbälten på alla platser. bör få i uppdrag att utarbeta bestämmelser som innebär att alla nya bilar som säljs i skall ha trepunktsbälten på alla platser.
mot · GR02T360 · 2003-10-07 00:00:00 — Läkarintyg för äldre bilförare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarintyg för äldre bilförare. Trafiken på våra vägar ökar och ställer därmed högre krav på alla trafikanter. Som bilförare har man ett stort ansvar att upprätthålla god koncentration. Att klara komplexa trafiksituationer och undvika olycksrisker kräver god syn och hälsa men också god koncentrations- och reaktionsförmåga. När vi blir äldre är det helt naturligt att våra funktioner försämras. Enligt en presenterad undersökning hade fyra av tio bilförare som omkom i trafikolyckor tecken på Alzheimers sjukdom. Demenssjukdomar och andra åldersrelaterade sjukdomar minskar förmågan att ta in och bearbeta information, att göra flera saker och att fatta snabba beslut. Allt detta är avgörande faktorer för att klara en stressig trafikmiljö. Att på förhand bestämma en åldersgräns för körkortsinnehav är meningslöst. Människor är olika och då är åldern en dålig måttstock. Istället bör det utredas om det finns skäl att införa krav på läkarintyg vid hög ålder för att garantera att bilförare inte utgör en olycksrisk för sig själva och andra. Regeringen bör därför möjligt se över möjligheten att införa krav på läkarintyg för äldre förare.
mot · GR02T361 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett fullt utbyggt dubbelspår behövs mellan och . läns viktigaste prioritering inom transportinfrastrukturen är ett fullt utbyggt dubbelspår mellan och . Snabba järnvägsförbindelser är en förutsättning för möjligheter att klara pendlingen söderut. Nuvarande spårkapacitet räcker inte till för dagens trafik. Därför behövs ett fullt utbyggt dubbelspår mellan och . När blir klar kommer ytterligare trafik från att påverka spårsystemet söderut. För att klara den trafiken måste också fem mötesstationer vara klara mellan och . Efterfrågan på bättre pendlingsmöjligheter mellan och är mycket stor. som län behöver arbetskraft har landets näst högsta arbetslöshet. I åldrarna är arbetslösheten i länet högst i landet. , och kommuner är värst drabbade, mycket på grund av telekomindustrins problem. Under nuvarande har arbetslösheten återigen ökat. I är den totala arbetslösheten ungefär dubbelt så stor som i län. Trots närheten till är arbetspendlingen mycket blygsam. Förbättrade tågförbindelser skulle öka efterfrågan på resor som arbetslösa i skulle få lättare att ta jobb i län där man i många fall efterfrågar arbetskraft med kompetenser som finns bland de arbetslösa i . Ett fullt utbyggt dubbelspår mellan och är alltså viktigt ur ett arbetsmarknadsperspektiv. En utbyggnad av dubbelspåret i dess helhet skulle också gynna både affärsresenärerna och miljön. Även de planerade flygbränsletransporterna från hamn på järnväg och vidare till är ett argument för att dubbelspåret behövs. Transport av flygbränsle ställer ju stora krav på säkerheten. Det blir därför mycket angeläget att få bort de kvarvarande enkelspårssträckorna, särskilt genom . De två kvarvarande enkelspårssträckorna SkutskärFuruvik och delen genom utgör en mycket liten andel av hela sträckan mellan och , men medför att investeringar i den stora andelen av sträckan som har dubbelspår inte kan utnyttjas fullt ut. Enligt kan enkelspåret trafikeras av fem till sju tåg . Ett dubbelspår klarar av 20 tåg , och har med andra ord 300 procents högre kapacitet än ett enkelspår.
mot · GR02T362 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av möjligheterna att åter bedriva persontrafik på StorumanHällnäs. mellan och i inland hade tidigare persontrafik, men numera bedrivs enbart godstrafik på sträckan. sker den kollektiva personbefordran på sträckan med buss. Ett alternativ som i många fall är bra, men som ur miljösynpunkt är sämre än järnvägstrafik. pågår byggnaden av , och det skulle vara av stort värde, när den blir färdigställd, att få möjlighet att kombinera den tågtrafiken med persontåg från kusten till inlandet om detta går att åstadkomma till rimliga kostnader. I en utredning som Inlandsdelegationen står bakom presenteras förslag till en framtida järnvägssatsning i bl a inland. Det är inte möjligt att åstadkomma en utökad järnvägstrafik på den nämnda sträckningen , men det är angeläget att frågan hålls levande. Jag anser därför att det är synnerligen angeläget att fortsätta utreda förutsättningarna för en framtida persontrafik från till kusten i anslutning till och en finansiering i lämplig form.
mot · GR02T363 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja anslagen till drift och underhåll av vägnätet i enlighet med motionens intentioner. har länge kämpat för ett vägnät värt namnet året om. Det stora problemet är att man kan ha upp till sju tjällossningar på en vinter, vilket är en betydligt värre situation än vad många inser. Det ställer till stora framkomlighetsproblem för både dalslänningarna och företagen och det riskerar dämpa viljan att etablera sig eller utvidga sin verksamhet i . har uppvaktats för att få klassat som skogslän och på så vis försöka få mer resurser till den tjälsäkring som måste till. Av svaret, som kommit, kan konstateras att den fördelning som gjorts utifrån skogslän bytts ut till begreppet län med glest vägnät. Detta ger som skriver en vidare tolkning . Svaret innebär tyvärr inget konkret som skulle tillföra landskapet ytterligare resurser för att komma tillrätta med tjälavstängningarna. Avstängningarna uppgår till och som kan vara avsevärt mycket längre än i övriga delar av landet, vilket knappast är beaktat. Om dessa faktiska problem inte ger utfall i fördelningsnycklar så måste något systemfel finnas i den nu aktuella fördelningsmodellen. För att de specifika tjälavstängningsproblemen i skall erhålla en lösning, är det av mycket stor vikt att frågan finns med vid regeringens fördelning av infrastrukturmedel. Om riksdag och regering ger tydliga direktiv och de resurser som så väl behövs, kan vägnät äntligen tjälsäkras. har drifts- och underhållsåtgärder varit eftersatta med påföljd att vägnätets standard successivt försämrats. Detta kommer inte minst till uttryck i . Behov finns därför att ta fram en plan för att ta igen det eftersatta underhållet. Genomförandet av en sådan plan kräver höjda anslag såsom har föreslagit i sin budgetmotion. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T364 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nya bilar skall utrustas med alkolås. Beslutet om nollvisionen i trafiken togs i 1997. Olika trafiksäkerhetsåtgärder har vidtagits men än har vi långt kvar till målet. En mycket viktig faktor för att uppnå nollvisionens mål är att förhindra rattonykterhet. kör cirka 16 000 alkoholpåverkade förare i vårt land. Man räknar med att 150 personer vilket är av dem som dödas i trafiken härrör ifrån olyckor med alkoholpåverkade förare. Dessutom skadas cirka 1 000 personer. Trots dessa mörka siffror görs det för lite för att komma tillrätta med problemen. Ett bra sätt att undvika olyckor med alkoholpåverkade förare är att motverka att en alkoholpåverkad person över huvud taget sätter sig bakom ratten. Dessutom måste informationen i skolan och i körkortsutbildningen förstärkas. Ett första steg borde vara att kräva alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. Dessutom borde alla nya bilar utrustas med alkolås. Kostnaden för alkolås skulle bli betydligt lägre om de installerades i bilen när den tillverkas. finns det många myndigheter, företag och kommuner som ställer krav på alkolås vid upphandling av transporter. Detta är särskilt viktigt vid skolskjutsar och andra persontransporter.