ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So486 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till lagändringar som gör det möjligt att tillåta gårdsförsäljning av lokalt framställt vin. På södra framställs vin av druvor som är odlade i trakten av . Verksamheten bedrivs ännu i liten skala, men det finns ingenting som tyder på att denna verksamhet inte kan utvecklas och öka i omfattning. Turister och gotlänningar skulle i och med detta kunna få möjligheten att besöka en vingård på , följa odlingen av druvor, se hur framställning av vin går till och dessutom både smaka och köpa vinet på den gotländska vingården. Ännu finns dock inte möjlighet att köpa vin på den gotländska vingården. Många vinbönder i har försäljning av sina produkter i anslutning till sin vingård. har vinodling startats även i med inriktning att framställa vin. Denna verksamhet lär öka , eftersom det nu kommer fram nya, härdigare sorter av vinstockar. Det tar nog innan blir ett vinland att räkna med. Vi har breddgraderna mot oss, men vin av god kvalitet kommer säkerligen att kunna framställas även i . Om denna odling och produktion blir lyckosam kan det ge vårt jordbruk ytterligare odlingsalternativ samt öka sysselsättningen på landsbygden. En viktig del av denna produktion är marknadsföring och självfallet saluföring av produkterna. Livskraften i denna nya näring ökar naturligtvis påtagligt om det är möjligt att visa hur framställningen av vinet går till och om det finns lokalt odlat vin till försäljning. Det är därför angeläget att ett regelverk utarbetas så att gårdsförsäljning av lokalt framställt vin blir tillåten i . För södra skulle möjlighet till gårdsförsäljning av vin i ge besöksnäringen ytterligare en attraktion.
mot · GR02So489 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillsyn av stöd och hjälp till funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn av stöd och hjälp enligt LSS och . Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ger enligt 9 § personer som tillhör lagens personkrets rätt till personlig assistans om behov av sådant stöd finns. Syftet med insatsen är att ge den enskilde en möjlighet att leva ett självständigt och oberoende liv. När de grundläggande behoven överstiger har den enskilde rätt till assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning (). Reformen har präglats av vissa tillämpnings- och finansieringsproblem. Lagregler och administrativa rutiner har underhand ändrats sedan införandet för att förenkla och förbättra tillämpningen samt kontrollera kostnaderna. finns dock problem, bland annat vad gäller tillsyn av det stöd och hjälp som den enskilde får. Med dagens utformning av LSS är det svårt att bedöma verksamhetens kvalitet och det finns brister när det gäller att åtgärda kvalitetsproblem. Det saknas också bestämmelser om anmälningsplikt vid missförhållanden och länsstyrelsernas tillsynsinstrument är begränsade. Den enskilde kan få stöd och hjälp av kommunalt anställda behandlingsassistenter. Det är också möjligt att anställa en assistent privat. utövar dock ingen tillsyn av dem som anställs genom privata förmedlare eller av den funktionshindrade själv för stöd och hjälp i bostaden. Detta är ett problem som måste tas på stort allvar, inte minst med tanke på de uppgifter om missförhållanden i vården som kommit till allmänhetens kännedom . bör därför ha befogenheter att utöva tillsyn av allt stöd och hjälp som ges enligt LAS och .
mot · GR02So491 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den enskildes rätt så att fattade beslut enligt LSS blir verkställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vitessanktioner även skall gälla om beslut om LSS-insatser ej verkställs. har antalet beslut enligt LSS (lagen om särskilt stöd och service till vissa funktionshindrade) som inte verkställts mer än fördubblats. Antalet beslut som inte är verkställda i kommunerna växer. Samma sak gäller domar där kommuner dömts för att inte ha verkställt LSS-beslut. infördes en regel om vitesavgift för utdömda LSS-insatser som inte verkställdes. Men det gäller endast domar. Om en kommun ger ett för den enskilde positivt beslut på en ansökan enligt LSS men sedan inte verkställer detta beslut har den det berör ingen möjlighet att överklaga eftersom beslutet inte gått den enskilde emot. Tillsynsmyndigheterna har ej heller några sanktionsmöjligheter. Denna negativa ordning för de funktionshindrade är naturligtvis helt oacceptabel. Den pågående omfattar inte det beskrivna problemet. Av detta skäl bör regeringen agera för att stärka den enskildes rätt så att fattade beslut enligt LSS blir verkställda.
mot · GR02So492 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för dem som vill sluta röka att få tillgång till nikotinläkemedel. Varje timme dör en människa i på grund av rökning, år ut och år in. Det blir ca 8 000 dödsfall , som ca 1 000 svenskar dör på grund av passiv rökning. Tobak har blivit den vanligaste yttre orsaken till sjukdomar och för tidig död. Många av de tusentals kemiska ämnen som bildas när cigaretter brinner har kända skadeeffekter på människan. De når alla delar av kroppen i farligt höga doser eftersom de transporteras runt med blodet. Skadorna kan efter drabba rökaren på många sätt: kärlkramp i benen, cancer i urinblåsan, kronisk bronkit, lungcancer, åderförkalkning, stroke i hjärnan, hjärtinfarkt, magsår, benskörhet. Det är bara några exempel ur den långa lista över sjukdomar som orsakas av tobak. Trots att de flesta känner till åtminstone en del av riskerna fortsätter människor att röka. Den främsta orsaken till det är förstås nikotinberoendet, men också att det dröjer så länge innan skadorna märks . De flesta som använder nikotin vill egentligen sluta och väldigt många svenskar har slutat röka . Men återfallen är vanliga och många försök misslyckas. För att lyckas krävs noggranna förberedelser. Nikotinläkemedel är ett medel för den som vill sluta röka. I för rökavvänjning betonas också att hjälpmedel för rökavvänjning fördubblar rökarens chanser att bli permanent rökfri. Men är tillgängligheten av nikotinläkemedel mycket begränsad. Det blir särskilt påtagligt när man jämför med hur lätt det är att få tag i tobak. Nikotinläkemedel får ju enligt läkemedelslagstiftningen endast säljas på landets omkring 900 apotek och även ca 900 apoteksombud. vet vi att det finns närmare 34 000 försäljningsställen som tillhandahåller tobak. Bor man i glesbygd är det enkelt att få tag i tobak i den lokala livsmedelsbutiken, men betydligt längre till närmsta apotek. Det rimmar illa med våra folkhälsomål. Ett litet, men betydelsefullt steg för att minska tobaksbruket vore att sörja för att också apoteksombuden har nikotinläkemedel i sitt sortiment. En mer radikal förändring vore att följa det danska exemplet. är det i möjligt att köpa nikotinläkemedel, och en mängd andra receptfria läkemedel, i vanliga butiker. Över 1 000 ansökningar om att bli så kallade godkendte salgssteder har kommit in till den danska Lægemiddelstyrelsen, som också har ansvaret för kontrollen av försäljningsställena. Den siffran ska jämföras med att det finns omkring 290 apotek i . Hälsovinsterna är stora för den som lyckas sluta röka. Risken för hjärtinfarkt halveras och risken för lungcancer, emfysem och magsår minskar påtagligt. För kvinnorna ökar chansen att få barn och missfallsrisken minskar. Hos männen förbättras potensen och kvaliteten på spermierna. Det finns därför all anledning att stimulera rökslut. får nu för att motverka tobaksrökning. Det är utmärkt, men vi borde kunna satsa ytterligare resurser på att stimulera män och kvinnor att sluta röka. En viss del av tobaksskatten borde gå till insatser för rökavvänjning och åtgärder för att förhindra ungdomars rökdebut.
mot · GR02So493 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekonomiska drivkrafter inom hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga en utformning av system med ekonomiska drivkrafter inom hälso- och sjukvården syftande till att minska sjukfrånvaron. Utvecklingen mot allt fler och längre sjukfall måste brytas. I annat fall hotas hela socialförsäkringen och övriga välfärdssystem. Målet att fram halvera sjukfrånvaron är en utmaning som är möjlig att nå. För att lyckas krävs bland annat att drivkrafterna för inblandade aktörer och den enskilde stärks. Det operativa ansvaret för att genomföra rehabiliteringsinsatser ligger i första hand på hälso- och sjukvården, arbetsmarknadsmyndigheterna och arbetsgivarna. Olika förslag till att stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbetsgivarna har diskuterats. En diskussion har inte på motsvarande sätt förts om att stärka de ekonomiska drivkrafterna inom hälso- och sjukvården. Flera aspekter måste vägas in, bland annat rätten till vård på lika villkor. Ska målsättningen att halvera sjukfrånvaron lyckas kan det vara angeläget att överväga en utformning av system innehållande effektiva ekonomiska drivkrafter inom hälso- och sjukvården för att minska sjukfrånvaron.
mot · GR02So494 · 2003-10-07 00:00:00 — Systematiska läkemedelsgenomgångar i äldrevården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att systematiska läkemedelsgenomgångar införs i äldrevården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ger i uppdrag att ta fram en modell för vad läkemedelsgenomgångarna skall innehålla och hur de skall genomföras. Äldre personer är den grupp som förbrukar mest läkemedel, men utgör också den grupp människor som oftast behöver sjukhusvård till följd av felmedicinering. En godtagbar läkemedelsanvändning är rätt läkemedel, till rätt patient, på rätt indikation, i rätt dosering, under rätt behandlingstid och i rätt administreringsform. Dessvärre har vi ganska långt kvar att gå innan vi nått dit inom svensk äldrevård. Att patienter inte följer läkarens ordination förekommer både inom och utom äldrevården, och det leder inte sällan till att behandling misslyckas, att önskade effekter uteblir och att biverkningar inträffar. Studier har visat att mellan av alla patienter som skrivs in vid medicinsk klinik beror på komplikationer till läkemedelsbehandling. Detta vållar stort och onödigt lidande och merkostnaderna för sjukvården uppgår till miljardbelopp. Det behövs ett målmedvetet arbete på många olika håll för att förhindra att äldre människor blir sjukare av att ordinerade läkemedel använts fel eller inte använts alls. Läkemedelsgenomgångar för äldre i särskilt boende skulle tveklöst vara till stor nytta och leda till att felmedicinering kunde undvikas. Vid en läkemedelsgenomgång går man regelbundet igenom alla boendes läkemedelsanvändning i syfte att undvika felmedicinering. borde utfärda föreskrifter om hur rutinen för läkemedelsgenomgångarna ska se ut och ställa krav på att dessa systematiskt genomförs såväl för de äldre som bor i särskilda boenden som för de äldre i eget boende som använder många läkemedel. Detta borde som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So503 · 2003-10-07 00:00:00 — Målsättningen skall vara att sammanföra olika kategorier av ämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande och kunskap som inte är möjlig att erhålla inom varje vetenskapsområde för sig. för medicin och hälsa skapas en forskningsfinansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektret. Det handlar om allt från grundvetenskaplig biomedicin till folkhälsa och social forskning. var etableringen för allmänläkare i princip fri. Ersättningen kom från . Denna etableringsfrihet har därefter kringskurits alltmer. förs diskussioner om att återinföra etableringsfrihet i de delar av landet som är underförsörjda när det gäller öppenvården. Vi menar att etableringsfrihet inte bör förbehållas några få regioner, utan bör komma hela till godo. Erfarenheterna av husläkarreformen som den borgerliga regeringen införde visar att fri etablering inte innebär att alla läkare samlas runt Stureplan, utan att fri etablering är något som gynnar alla delar av landet. Sjukvården befinner sig i ett besvärligt läge med bristande resurser och minskande produktivitet. Det krävs en mer långsiktig förändring av vårdens finansiering och struktur. Men det är också viktigt att i större utsträckning mäta och på olika sätt ta del av vårdens resultat. Vi vet att många läkemedel aldrig används av den som fått dem. Vi vet att en hel del vård bedrivs utan att en direkt koppling mellan insats och resultat kan skönjas. Dock finns det självklara områden där resultat kan mätas och följas upp. Det handlar bland annat om de kvalitetsregister som finns inom specialistföreningarna, men som inte är tillgängliga på ett sätt som vore önskvärt. Inte minst med tanke på det fria vårdvalet är det viktigt att patienter och vårdgivare kan jämföra vårdens innehåll. Regeringen bör utreda lämpliga kriterier för ett kvalitetsregister som patienter kan använda sig av för att utvärdera sjukvårdsinrättningar och/eller läkare. Ett krav kan vara fortbildningsaspekten får läkaren, ett annat krav kan vara regelbundna patientenkäter, där besökare för värdera verksamheten, som telefonrådgivning, bemötande, tillgänglighet, om man förstått informationen, om man fick tillräckligt med tid vid besöket och hur lång väntetiden var från tidsbeställning tills besöket inträffade.
mot · GR02So506 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett centralt läkemedelsregister bör upprättas där uppgifter om utskrivna läkemedel samkörs för varje patient och kan användas av läkare i samband med utskrivning av nya mediciner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att läkemedelsregistret sekretessbeläggs och att berörda läkare åläggs tystnadsplikt enligt samma modell som gäller för sjukjournaler inom vården. Avsaknaden av ett centralt läkemedelsregister har gett allvarliga konsekvenser. Uppemot en tredjedel av sjuksängarna på våra sjukhus upptas av patienter som tagit fel mediciner i fel doser och i fel blandningar. En misskött medicinering är oftast värre än att inte ta någon medicin alls. Konsekvensen är nämligen att befintliga sjukdomar förvärras och att nya sjukdomar kan tillkomma. En stor del av dessa problem skulle kunna undvikas om läkare som skrev ut medicin fick klarhet i vilka andra mediciner patienten fått utskrivna av andra läkare. Många patienter har dålig koll på detta och det kan leda till fatala kombinationer av olika mediciner och överdosering. Det bör inte vara patientens ansvar att hålla reda på alla mediciner och vilka mediciner som är farliga när de kombineras. Detta bör vara läkarens ansvar. Läkaren har expertisen och bör vara ansvarig för eventuell felmedicinering. En annan allvarlig följd av den bristande utskrivningskontrollen är att ett läkemedelsmissbruk med lätthet kan uppkomma, fortsätta och hemlighållas. En läkare som skriver ut starkt beroendeframkallande piller vet inte hur länge patienten gått på pillren och hur många piller som skrivs ut till patienten av andra läkare. Det innebär att läkare inte med säkerhet kan veta vilka av patienterna som är läkemedelsnarkomaner och därmed inte heller har någon möjlighet att sätta stopp eller slå larm. Med tanke på att mycket stor del av landets missbrukare är läkemedelsberoende patienter är det alarmerande att denna legala langning får fortgå utan kontroll. Den som är läkemedelsberoende ödelägger ofta hela sitt liv och dör vanligtvis ; på samma sätt som illegala missbrukare. Det är också mycket allvarligt att mindre ansvarskännande läkare som medvetet skriver ut medicin till missbrukare sällan kan ställas till svars. Hade ett centralt register funnits hade andra läkare kunnat slå larm när de upptäckte orimliga doseringar av medicin till samma patient . Vidare skulle man genom ett centralt register kunna upptäcka och stoppa vidareförsäljning av medicin, t.ex. i fall där personer turnerar mellan olika läkare för att komma över stora mängder begärlig medicin och sedan säljer den vidare på svarta marknaden. Denna medicin går till missbrukare. Det som gör det extra angeläget att öka kontrollen är den subvention som från offentligt håll utgår till läkemedelsföretagen och den enskilde i form av högkostnadsskyddet. Det är orimligt att staten hjälper till att subventionera missbruk för den enskilde och profiter för distributörer och läkemedelsföretag. Dessa fakta är skäl nog att öka kontrollen och inrätta ett centralt läkemedelsregister.
mot · GR02So507 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att amalgamanvändningen i skall förbjudas genast av miljöskäl. Amalgam som problem för både hälsa och miljö har diskuterats i riksdag . har beslutat att amalgamanvändningen ska avvecklas men ännu används amalgam inom tandvården. Efter inträde i EU har amalgam klassats som medicinteknisk produkt och det har inte ansetts vara möjligt för att ensidigt förbjuda användningen av materialet. behandlar frågan i sitt slutbetänkande varor utan faror genomförande av nya riktlinjer inom kemikaliepolitiken, SOU 2000:53. I sin genomgång av emissioner av kvicksilver till den svenska miljön pekar utredningen på att den dominerande källan för utsläpp till luft är amalgam och att amalgam också är den dominerande källan till kvicksilver i slam. Amalgam utgör dessutom den största källan till exponering av kvicksilverånga för allmänheten. Kvicksilverånga överförs lätt mellan mor och , vilket är allvarligt eftersom är extra känsliga för kvicksilver påpekar utredningen. Utredningens slutsats blir att det svenska förbudet mot användning av kvicksilver måste göras heltäckande . Beträffande sättet att genomföra ett förbud skriver utredningen: Vi har erfarit att det finns oklarheter beträffande möjligheterna att förbjuda ämnen som ingår i varor om det finns produktdirektiv inom de användningsområden där ämnena förekommer. Kvicksilver används inom flera områden som omfattas av produktdirektiv. Vi anser dock att bör pröva att anmäla ett generellt förbud mot kvicksilver. Man bör inte på förhand utgå från att produktdirektiven omöjliggör ett sådant förbud. Vid riksdagsbehandlingen av prop. 2000/01:65 Kemikaliestrategi för en giftfri miljö skriver miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2000/01:MJU15 Regeringen undersöker möjligheten att förbjuda amalgam av miljöskäl. Utskottet förutsätter att detta arbete slutförs . , som lämnade sitt slutbetänkande till regeringen , visar med hjälp av ett opinionsinstitut att amalgamavvecklingen inte går i den takt som rapporterar. Det amalgam som fortfarande tillförs visar på att, tillsammans med allt det som fortfarande finns i tänderna hos medborgarna, det finns ett stort dolt kvicksilverlager som förr eller senare måste tas omhand. Det visar också på att det fortfarande finns ett stort behov av insatser för att hindra att kvicksilver sprids till den yttre miljön. Det finns även doktorsavhandlingar som visar på att av kvicksilvret i avloppsvattnet kommer från amalgam i tänderna. De amalgamavskiljare som används i tycks inte vara så effektiva som de borde vara. Det finns många skäl som talar för att amalgamanvändningen i ska förbjudas genast av miljöskäl. Vidare bör frågan om effektivare amalgamavskiljare utredas samt att med all kraft bör driva frågan om amalgamförbud i .
mot · GR02So508 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hemspråksvård för äldre. Alltfler äldre som vårdas på institutioner kommer från annat land och har därmed ett annat modersmål. Många av de äldre invandrade har inte kunnat lära sig svenska på ett fullgott sätt. När de blir inlagda på sjukhus, sjukhem eller inom äldreboende får de svårt att göra sig förstådda. Genom den nya och obekanta miljön kan många äldre få kortare eller längre förvirringstillstånd. Genom att inte kunna kommunicera på ett adekvat sätt ökar förvirringen och personalens möjligheter att häva tillståndet är små. Forskning visar att när äldre vårdas av personal som de kan kommunicera med på sitt modersmål, minskar graden av förvirring hos de äldre och vården underlättas. Ett förvirringstillstånd uppmärksammas snabbare och vården kan anpassas bättre. Inom de språk som har antagit som minoritetsspråk, skall det därför vara en rättighet att kunna bli vårdad på sitt språk, om behov föreligger.
mot · GR02So511 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anorexivården. Många svenska kvinnor och män lider av ätstörningar i någon form. Orsakerna till ätstörningarna kan vara olika. Skönhetsidel, trauman m.m. ger en förvrängd självbild. För de flesta innebär ett insjuknande en långvarig och allvarlig sjukdom. Omkring 100 000 kvinnor och 10 000 män i lider av ätstörningar, och dödligheten är den högsta bland alla psykiatriska sjukdomar. En tidig upptäckt med behandling kan förkorta sjukdomsförloppet avsevärt. Bättre kunskap och handlingsplaner hos skolan är en förutsättning för detta. av förkortad sjukdom sparas stora pengar och mycket mänskligt lidande. En anorektiker och dennes familj kastas ofta mellan olika vårdformer och behandlingsmodeller under de år som sjukdomen varar. De sjuka hamnar också ofta på vårdavdelningar där patienter med många olika former av psykiatriska sjukdomar och tillstånd vårdas. Personalen är inte alltid specialister på ätstörningar, vilket försvårar adekvat behandling. Behovet av specialkliniker för denna grupp är därför stor, både för det akuta omhändertagandet som för den långa behandlingen och efterföljande konvalescensen. Inom varje landsting, eller motsvarande, finns patientunderlag för mer än en vårdinrättning av detta slag. Olika behandlingsmodeller finns. Det som passar en patient är direkt felaktigt för en annan. Det är omöjligt, såväl för den ansvarige läkaren som för patienten, att i början avgöra vilken metod och därmed vilken inrättning som i det specifika fallet passar. I många fall måste man påbörja en behandling och konstatera att valet måste ändras. Då behandlingsmetoder baseras på olika teorier och behandlingen därmed ser mycket olika ut på de inrättningar som vårdar patienter med ätstörningar är det är också angeläget att ett fritt vårdval över riket garanteras.