mot · GQ02Sk7 · 2003-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:96 Skattefri kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om beskattningen på företagsägda kapitalplaceringsandelar. avslår regeringens förslag till begränsad avdragsrätt för kapitalförluster på fastigheter. Regeringen har i proposition 2002/03:96 föreslagit att kapitalvinster på näringsbetingade andelar befrias från skatt. Skattefriheten leder till att kapitalförlusten på näringsbetingade andelar inte får dras av. föreslås att skattefriheten för utdelning från företagsägda andelar utvidgas genom att definitionen av begreppet näringsbetingad andel utvidgas. Som näringsbetingad andel ska anses alla onoterade andelar samt alla ägda andelar om de utgör av röstetalet i det ägda företaget, en sänkning från tidigare . Handelsbolag innefattas inte i förslaget. aviseras ytterligare en proposition om nya regler för beskattning av s.k. CFC-bolag (). Vidare föreslås ett slopande av de särskilda beskattningsreglerna för förvaltningsföretag samt en del förändringar i beräkningen av underlaget för schablonintäkt och avskattningsintäkt i investmentbolag. Dessutom föreslås en begränsning i avdragrsätten för kapitalförluster på fastigheter. Regeringen tvingas av omvärlden till reformer har omfattande skattesänkningar genomförts i omvärlden. Dessa har inte bara syftat till att ge mer makt åt medborgarna utan också till att förbättra samhällsekonomins funktionssätt. Detta har också gett resultat i många länder i form av högre ekonomisk tillväxt och därmed ett ökat välstånd. Skattesänkningarna har dessutom fört med sig konkurrens mellan länder om kapital och företagande. Denna typ av skattekonkurrens anses förekomma på två sätt. För det första kan det röra sig om illojal skattekonkurrens. Länder som inför sekretessbestämmelser eller särskilda skattesubventioner för utländska företag anses agera på ett ohederligt vis. För det andra kan det vara generella skattesänkningar för att förbättra den inhemska ekonomin samt attrahera utländska investeringar. Dessa typer av skattesänkningar anses tillåtna bland EU:s länder. Kapitalvinstskattefrihet på näringsbetingade andelar har införts i de flesta av grannländer. Detta har, helt naturligt, fått till följd att svenska företag valt att placera ägandet av underkoncerner i andra länder. Detta gör man då man annars får betala skatt på samma inkomst genom att vinsten först beskattas i dotterbolaget, därefter i moderbolag och på ägarnivå vid utdelning. anser att det finns såväl starka principiella skäl som praktiska skäl att skattebefria kapitalvinst på näringsbetingade andelar. Propositionen tillstyrks därför i den delen. Vi instämmer också i Lagrådets kritik att den nya CFC-lagstiftningen inte kan överlämnas till som ändringar föreslås i propositionen. De lagförslag som föreslås kommer förmodligen relativt snart att ändras då regeringen inte lyckats hålla ihop ärendet. Ärendet inte tillräckligt utrett En rad remissinstanser anser att företagsägda andelar bör vara skattebefriade oavsett om de är näringsbetingade eller kapitalplaceringsandelar. Regeringen har invänt att detta inte är rimligt då det förmodas leda till en s.k. sparbösseeffekt. Med detta menas att fysiska personer upprättar ett bolag som i sin tur investerar i kapitalplaceringsandelar vars avkastning stannar i det av den fysiska personen upprättade bolaget. På så vis kan en fysisk person spara pengar i ett bolag trots att de bara beskattats en gång. Regeringen anser därmed att det blir möjligt att spara pengar som annars skulle ha beskattats. Dessa besparingars avkastning skulle därmed utgöra själva fördelen jämfört med ett direkt ägande. anser för det första att dubbelbeskattning är fel av principiella skäl och att det dessutom leder till lägre tillväxt i ekonomin. I vårt budgetalternativ har vi föreslagit och finansierat ett avskaffande av dubbelbeskattningen på utdelningar. För det andra är själva fördelen av det indirekta ägandet relativt liten. Den som upprättar ett ägarbolag måste förr eller senare ta ut sin kapitalvinst och kommer då att beskattas på det fulla beloppet. Beskattning sker likväl två gånger fast med fördröjning i det fall den fysiska personen väljer att upprätta ett särskilt bolag. Helt säkert uppstår det också särskilda kostnader för den som upprättar ett särskilt bolag, kostnader som den som idkar direkt ägande slipper. Regeringen ser heller inte de fördelar som skulle uppstå med skattefrihet för alla företagsägda andelar. Företagen skulle ha starka skäl att behålla överlikviditet i . Detta skulle innebära en finansiell injektion i den svenska ekonomin. I regeringens egen utredning SOU 2001:11 beräknar fyra av utredningens experter i ett särskilt yttrande den s.k. sparbösseeffekten. Man konstaterar att om innehavstiden är så krävs det att bolagsskatten i mellanledet är för att uppnå jämlikhet mellan full bolagsskatt i två led samt ägarbeskattning och direkt ägande. Är bolagsskatten högre krävs det längre innehavstid och vice versa. Regeringen anser att full bolagsskatt ska betalas, alltså . anser därför att ärendet inte är tillräckligt utrett och att regeringen med sitt förslag i propositionen riskerar att fortsätta att tvinga kapital ut ur . bör besluta att regeringen återkommer till med förslag till hur företagsägda kapitalplaceringsandelar kan skattebefrias. I propositionen föreslås att kapitalförluster på fastigheter endast ska kunna dras av mot kapitalvinster från fastigheter inom samma koncern. anser att detta förslag ska avslås. I en investeringskalkyl för en fastighet ingår även löpande förvaltningskostnader. Att skattemässigt skilja dessa kostnader ifrån fastighetens värde är orimligt. har under allmänna motionstiden lämnat en särskild motion om fastighetsskatten. Den statliga fastighetsskatten bör avskaffas och ersättas med en avgift. Med förslag blir fortsatta taxeringar överhuvudtaget inte längre aktuella.