ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Bo211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda kostnaden för ett utökat statligt stöd till hissar i hyreshus. begär att regeringen tar fram en plan för att öka tillgängligheten i hyresbostäder enligt motionens intentioner. Att göra det möjligt I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken som kom är ett av tre huvudmål att skapa ett tillgängligt samhälle. gav man möjligheter att söka statsbidrag med högst av investeringskostnaden när hissar installerades, men bara i hus med mer än tre våningar. För att öka möjligheten att bo kvar hemma för våra äldre, är tillgängligheten i bostäderna en förutsättning. För att nå det tillgängliga samhället som beskrivs i den nationella handlingsplanen för handikappade behövs det ett utökat stöd som är öppet för alla hyreshus. Jag anser därför att regeringen ska utreda och redovisa hur stort det samlade behovet av hissar i alla typer av hyreshus är och hur kalkylerna ser ut för att fler ska kunna installera hissar i dem. Detta bör ges regeringen till känna. Att kunna bo kvar hemma även när benen inte klarar trappor eller armarna inte orkar bära är inte möjligt för alla. Att kunna välja lägenhet efter tycke och smak istället för efter var det finns hiss är inte möjligt för alla. Att kunna klara sig själv istället för att bli beroende av hemhjälp eller assistenter är inte möjligt för alla. Med hiss gör vi det möjligt. Svenska folket blir allt äldre och kan med rätt förutsättningar klara sig i sitt eget hem allt längre. Vi har också många funktionshindrade som på grund av brister i bostäder och samhällsmiljöer blir hindrade att välja bostad eller att kunna bo kvar. Med installation av hissar klarar dessa personer sig själva i än större grad och kan leva ett aktivt liv med god livskvalitet. För att vackra ord i handlingsplaner ska bli verklighet krävs konkreta planer och förslag för genomförandet. Regeringen bör återkomma till med förslag för att öka tillgängligheten i hyresbostäder. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Bo212 · 2003-10-07 00:00:00 — Ärvda medel och transfereringssystemen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett barns arv inte skall beaktas vid beräkning av rätt till socialbidrag och bostadsbidrag. Våra olika bidragssystem är komplicerade och inte alltid så lätta att förstå. Inte ens professionella tjänstemän förstår alltid till fullo hur systemen skall fungera tillsammans. Ett exempel på detta är här att ett omyndigt barn ärver försäkringspengar som utlöses i samband med den ena förälderns död. Dessa pengar hanteras av en överförmyndare och är låsta tills barnet blir myndigt. Mindre belopp kan tas ut innan myndighetsåldern för att köpa exempelvis en cykel, men alltid i samråd med överförmyndaren. Detta är i många stycken ett rimligt system, dock inträffar komplikationer i de fall den kvarvarande föräldern är mindre bemedlad och kommer i en situation där ansökan om socialbidrag blir aktuell eller en ansökan om bostadsbidrag blir nödvändig. När man söker bostadsbidraget skall, enligt bostadsbidragslagen, hushållets samlade förmögenhet medräknas detta oberoende av om hushållet har tillgång till förmögenheten och kapitalinkomsten eller inte. Så kan t ex vara fallet när barn har erhållit försäkringspengar efter en förälders död. Dessa pengar, som kan vara stora summor, är låsta och kan inte utnyttjas men gör ändå att bostadsbidraget sänks eller helt uteblir. Dessa arvspengar som barnet ärver belastar den kvarlevande föräldern som inkomst av kapital. När myndigheterna skall beräkna de samlade tillgångarna för familjen räknas barnets tillgångar som inkomst av kapital. En liknande motion behandlades i bostadsutskottets betänkande 2002/03:BoU1 och avstyrktes av utskottet. En promemoria har upprättats inom som behandlar hur barns försäkringsersättningar m m skall beaktas vid beräkningar av bostadsbidrag. Promemorian har remissbehandlats, och beredningen av den pågår i . Det är av största vikt att man skyndsamt gör en lagändring på detta område och samordnar lagstiftningen på hela transferreringsområden som berör låsta arvspengar till barn.
mot · GR02Bo213 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa tanken på ett moratorium för nyetablering av stormarknader. Handel sker i flera olika former då det finns en efterfrågan och ett behov av olika butiker. Vårt samhälle kräver allt från små specialiserade butiker till stormarknader. För att etablera en ny stormarknad krävs i de flesta fall att kommunen ändrar detaljplanen för att den nya verksamheten ska få bedrivas. Flertalet kommuner ser en stormarknadsetablering som någonting mycket positivt då detta ökar kommunens attraktionskraft. Invånarnas krav på bra livsmedel kan mötas på naturlig väg genom att flera företag visar intresse för att etablera sig. som flera kommuner välkomnar etableringar av stormarknader finns det olika intressegrupper och politiska partier som ifrågasätter rådande lagstiftning på området. , och () har till och med gått så långt att man ställt krav på ett tillfälligt moratorium för etableringar av stormarknader. Ett moratorium för etableringar av stormarknader är ett mycket effektivt sätt att hindra fri konkurrens inom dagligvaruhandeln och därmed även motverka sänkta matpriser. De svenska matpriserna är bland de högsta i , vilket bland annat visas i en undersökning från norska Statistisk sentralbyrå som presenterades . Samma undersökning visar att ligger i absoluta toppen vad gäller matpriser, över genomsnittet i EU. införde ett moratorium för externa etableringar 1998. Sannolikt är en av anledningarna till de högre matpriserna att moratoriet i hindrat etableringar av stormarknader och lågpriskoncept som ökar konkurrensen och därmed sänker prisnivån. Att införa ett moratorium för etableringar av nya stormarknader är en kraftig inskränkning i näringsfriheten. Därför bör alla förslag i riktning att införa ett sådant moratorium avvisas med kraft.
mot · GR02Bo214 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att avslå planerna på och stoppa utbyggnaden av vindkraftverk till havs i ömtåliga miljöer i enlighet med vad som anförs i motionen. Vindkraft till havs hotar den miljön i ! Tångbälten där fiskar och andra djurarter söker föda och skydd hör till viktigaste ekosystem. Blåstången är den mest kända algen. består till större delen av grön-, brun- och rödalger. Giftiga blågröna alger är egentligen cyanobakterier som orsakar så kallade algblomningar. är mycket viktiga syreproducenter som försett vår atmosfär med syre. De finns i vattenmiljöer och utgör basen i näringskedjorna. Många fiskar och andra ryggradslösa djur livnär sig på alger och andra vattenväxter. Förutom föda ger algerna skydd och livsrum år många vattenlevande organismer. är tångbälten, alger och vattenväxter utsatta för allvarliga hot. Värst är övergödningen som stressar akut hotade arter och föder de årliga stora bältena av giftalger som kväver andra alger. Om kväveutsläppen fortsätter som kommer de döda bottnarna att breda ut sig även vid våra kustområden. Andra hot är oljeutsläpp, miljögifter och de syrefria bottnar som får allt större utbredning. Ett nytt orosmoln inte bara för algerna utan för hela den miljön är de vindkraftparker man planerar att bygga till havs vid känsliga utsjögrund. Ett av problemen med att bygga vindkraftverk till havs är just att man behöver vara på relativt grunt vatten för att det skall kunna finansieras. Några av dessa områden är Hoburgs bank och Midsjöbankarna utanför . Dessa områden är förutom att vara värdefulla sjöfågelområden också unika algbeståndsreservoarer som är viktiga uppväxtmiljöer för torsk. Det vore till stor skada för den miljön i om inte dessa biologiska värden kan bibehållas. De problem som finns med miljögifter är mer än tillräckliga för att skada denna sköra miljö. Vi behöver inte förvärra den med att bygga nya vindkraftverk.
mot · GR02Bo215 · 2003-10-07 00:00:00 — Barns säkerhet i byggd miljö tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen om barnsäkerhetskrav bör ses över. Barns säkerhet i byggd miljö Barnens fysiska säkerhet i boendemiljön är en mycket viktig fråga. Statistik från för visar att antalet olyckor i hemmet och dess närhet med barn som behövde sjukhusvård är sju till åtta gånger fler än antalet olyckor i trafiken med barn som behövde sjukhusvård. Dödsfallsorsaken när det gäller t.ex. barn var dubbelt så hög i hemmiljön i jämförelse med trafikmiljön. Fem av de tio barn som avled av fallskador hade fallit från en byggnad. Lagarna om barnsäkerhetskrav gäller inte hus som är byggda , vilket innebär att de flesta bostäderna i miljonprogramsområdena inte omfattas av lagen. Lagstiftningen bör ses över dels utifrån vilka krav som skall gälla, dels utifrån vilka krav man kan ställa på de fastigheter som inte omfattas av säkerhetskraven, dvs. bostäder byggda och ombyggda . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02Bo221 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över överklagansmöjligheterna och sakägarkretsen inom i syfte att få en snabbare beslutsgång. Beslutsprocessen inom är omständlig och tung. Nödvändiga infrastruktursatsningar försenas och fördyras. Bostadsbyggandet måste komma igång och förutom stimulans och ekonomiska incitament behöver beslutsprocessen ses över och snabbas upp. Från demokratisk synpunkt är det viktigt att alla berörda får tycka till före slutligt beslut men överklagansmöjligheterna går att missbruka, till uppenbart men för beslutsprocessen. Den generösa synen på vem som är sakägare lägger sten på börda. Med ledning av ovanstående föreslår jag en översyn av rätten, och möjligheterna, att överklaga beslut enligt samt att en översyn görs av vem som skall anses vara sakägare, i syfte att snäva in kretsen.
mot · GR02Bo223 · 2003-10-07 00:00:00 — Åtgärder för att underlätta för äldre att bo kvar i sina lägenheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av olika åtgärder för att underlätta för äldre att bo kvar i sina lägenheter. När miljonprogrammet fyllde med bostäder byggdes många trevåningshus utan hiss. Med dagens åldrande befolkning har detta fått som resultat att det sitter många äldre i hyresrätter på tredje våningen som har stora problem varje gång de ska ta sig ut ur eller in i sin bostad. De är friska nog att bo hemma, men de tillhör sällan de mer välbärgade i samhället. Att bli isolerad i sitt eget hem kan för många bli förödande. Mot bakgrund av vad vi vet om det sociala livets betydelse för hälsan är detta en ohållbar situation. En stor del av uppgifter går ut på att gå på posten, banken eller affären åt äldre som skulle må bra av att få komma ut själva men som saknar hiss och inte klarar tre trappor upp efter en tur på stan. Vi har ett onödigt högt tryck på våra äldreboenden på grund av att äldre som skulle kunna bo kvar hemma måste flytta för att hyreshuset saknar hiss. Om det installerades hissar i de gamla husen skulle fler människor få möjligheten att åldras i sin hemmiljö som de skulle kunna behålla sitt sociala liv och fortsätta fungera normalt i samhället. En hiss kostar plus moms, det motsvarar i ett genomsnittligt trevåningshus i hyreshöjning och det är oacceptabelt för de boende. Därför är det nödvändigt att vidta åtgärder för att förändra situationen. Regeringen bör därför se över vilka åtgärder som kan sättas in för att underlätta för äldre att bo kvar i sina lägenheter. En sådan översyn bör naturligtvis även omfatta åtgärder för att stimulera installationer av hissar i gamla hyreshus med tre våningar.
mot · GR02Bo227 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lax i . Samtliga kraftverk i hela saknar laxtrappor. hade redan i starten av kraftverksepoken i älven bestämt sig för att inte bygga laxtrappor och så har förhållandet varit under hela utbyggnaden. , då ny utbyggnad aktualiserades, har många röster höjts om laxtrappor. När vår värld blivit mindre och när vi vet hur andra länders utbyggnad av vattenkraften utformats, främst i och , med laxtrappor i de flesta älvarna och floderna, har framstötar gjorts för att påverka i denna fråga. Då gäller det utbyggnad av laxtrappor vid de fyra nedersta kraftverken av , nämligen BodenVitjärvLaxede och Porsi. har hållit en strikt linje och vill inte medverka till någon utbyggnad. Bolagets vaga ursäkter handlar om att det är omöjligt att bygga trappor i de flesta kraftverken. Dessutom vill man inte få smitta från Hedens laxodling i , eftersom anläggningen får in vatten från älven. vill folket i Luleådalen se en förändring. I alla kraftverk i går det att bygga laxtrappor. Teknik för detta finns både i och . En utbyggnad skulle inte bara vara till nytta för att få laxvandring till stånd. Det skulle även ge många arbetstillfällen, just i en bygd där befolkningstalet minskar år för år. Vi skulle få en ökad turism, där laxfisket skulle vara dragplåstret. har laxtrappa i Jockfall fungerat bra. Mycket lax har fiskats högt uppe i , bl.a. i . Det vi behöver nu är en signal till att starta en tillbyggnad av laxtrappor i kraftverken i .
mot · GR02Bo228 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av vandringsvägar för att rädda ålens fortbestånd. Förekomsten av ål har minskat dramatiskt i många av våra vattendrag. En av de viktigaste orsakerna till minskningen är bristen på vandringsvägar förbi många kraftverk. Detta har gjort att ålen nästan har försvunnit från många vattendrag. Bristen på vandringsvägar gör att ålen inte får tillgång till sina naturliga lekplatser och därmed upphör reproduktionen. Detta har man i viss mån försökt kompensera med utplantering av ålyngel. Detta är otillräckligt och leder i förlängningen till en sämre kvalitet på ålen, eftersom ålens naturliga vandring i outbyggda älvar upp till lekplatserna främjar fortbestånd av livskraftiga individer. De som inte klarar denna strapats blir utan avkomma. Så är inte fallet med ål som odlats fram i bassänger. Den enda långsiktigt hållbara vägen att få en livskraftig ålstam är att de utbyggda älvarna förses med vandringsvägar så att ålen kan ta sig upp till naturliga lekplatser. Detta är förenat med betydande kostnader som kraftbolagen måste ta visst ansvar för. Med nuvarande lagstiftning är det knappast möjligt att kräva ersättning från kraftbolagen. har gjort mycket positiva uttalanden angående vikten av att vandringsvägar för ål kommer till stånd. Det är nu nödvändigt att snabbt gå vidare och genomföra nödvändiga regeländringar så att ålens möjligheter att reproducera sig naturligt verkligen förbättras.
mot · GR02Bo229 · 2003-10-07 00:00:00 — Lagen om allmännyttiga bostadsbolag beslutar att upphäva lagen om allmännyttiga bostadsföretag samt de övergångsregler från den s.k. stopplagen som fortfarande tillämpas. Lagen om allmännyttiga bostadsföretag Lagen om allmännyttiga bostadsföretag infördes för att ersätta den s.k. stopplagen. I båda fallen har regeringens syfte varit att inskränka den kommunala självstyrelsen på bostadsområdet och begränsa innebörden av äganderätten. Förutom de konstitutionella och principiella invändningar som kan resas mot lagen om allmännyttiga bostadsföretag kan det konstateras att den ger utrymme för ett stort mått av godtycke. Lagrådet framhöll således vid sin granskning av lagförslaget att det kriterium för vägran av tillstånd som anges i lagförslaget är otydligt och ger utrymme för högst subjektiva bedömningar. Som en följd härav blir länsstyrelsernas beslut svåra att förutse, vilket i sin tur kan försvåra det kommunala agerandet på bostadsområdet. Tillämpningen av lagen om allmännyttiga bostadsföretag är inte konsekvent. Exempelvis har i i första instans och i andra instans avslagit en begäran från elva bostadsrättsföreningar i att omvandla kommunalt ägda hyresrätter till bostadsrätter. Motivet för avslaget är att en omvandling leder till att det kommunala hyresrättsbeståndet blir för litet för att vara hyresnormerande. Detta fall skall jämföras med en samtidig omvandling i där , i strid med hyresgäströrelsens vilja, fattade ett positivt beslut. I har undersökt ett ganska stort område och där funnit att det finns tillräckligt många hyresrätter kvar för att tillämpningen av bruksvärdessystemet ska fungera. När sa nej till , så undersöktes bara själva . I en fungerande rättsstat är det oacceptabelt att lagutövning sker med sådant godtycke som lagen om allmännyttiga bostadsföretag ger utrymme för. Vi anser att kommunernas bestämmande över sina egna bostadsföretag måste återupprättas. Det måste anses ligga inom det kommunala ansvaret att ta ställning till bland annat frågor om antalet bostäder som dessa företag skall förvalta och hur denna förvaltning skall utformas. Detta innebär också att det inte skall finnas några statliga restriktioner för de kommuner som önskar avyttra hela eller delar av sitt bostadsbestånd. Vad vi anfört innebär att lagen om allmännyttiga bostadsföretag bör upphävas. Likaså bör de övergångsregler som fortfarande tillämpas enligt den s.k. stopplagen avvecklas.
mot · GR02Bo232 · 2003-10-07 00:00:00 — Åtgärder mot ett segregerat kustboende tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för att motverka ett segregerat kustboende. Boendet i våra kustsamhällen blir allt mer segregerat. Kapitalstarka personer köper upp allt mer av åretruntbebyggelsen och omvandlar den till fritidsboende under en mycket begränsad del av året. får den bofasta befolkningen allt svårare att bo kvar eftersom prisnivån stegras och allt färre skall betala den offentliga servicen. Många anser att det är fastighetsskatten som är orsaken, men i själva verket är det marknadspriset som drivs upp till orimliga nivåer och det är detta som speglas i taxeringsvärdena. De åtgärder som måste vidtas är därför i första hand inte skattemässiga utan marknadsmässiga. De attraktiva kustsamhällena håller på att avfolkas utanför semestertider. De blir öde och den kvarvarande befolkningen har svårt att upprätthålla servicen. Underlaget för exempelvis skolor urholkas då den bofasta befolkningen bara blir äldre. På grund av kostnadsläget kan uppväxande barn inte skaffa en bostad på uppväxtorten, vilket gör att kunskap och företagande dräneras från bygden. På grund av marknadspriset stiger boendekostnaderna för den bofasta befolkningen så att de har svårt att bo kvar. Åtgärder för att komma till rätta med den ökande segregationen i kustsamhällena är mycket komplexa. I har man infört en form av bosättningsplikt i permanentbostäder, men det finns säkert flera åtgärder att vidta för att komma tillrätta med problemet. Därför borde en utredning tillsättas som ser över möjligheterna att skapa levande kustsamhällen året om och minska segregationen.
mot · GR02Bo234 · 2003-10-07 00:00:00 — Lagen om allmännyttiga bostadsföretag beslutar att upphäva lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag i enlighet med vad som anförs i motionen. Många kommuner har hårt ansträngda ekonomier och stora låneskulder som belastar skattebetalarna med höga räntekostnader. I vissa fall förvärras problemen av kommunala bostadsbolag som går med förlust, vilket kostar skattebetalarna än mer pengar. Det är förvisso fel i sig att kommunerna ägnar sig åt att driva företag eftersom detta bättre löses av den privata marknaden och utan att man tar ekonomiska risker som medborgarna sedan får betala dyrt för, men än värre är att staten i praktiken tvingar kommunerna att fortsätta att driva bostadsföretag trots att det vore bättre för den kommunala ekonomin och därmed för medborgarna om man tilläts att privatisera verksamheten. Den nya lagen om allmännyttiga bostadsföretag som infördes försvårar och omöjliggör i vissa fall för kommunerna att privatisera sina bostadsföretag. Detta hindrar kommuner från att göra sig av med förlustbringande verksamhet och att betala av på sina skulder med hjälp privatiseringsintäkterna. I slutänden är det som alltid skattebetalarna som drabbas. Lagen utgör också en kraftig inskränkning i det lokala självstyret och visar tydligt regeringens bristande respekt för den lokala demokratin. Av dessa skäl bör lagen om allmännyttiga bostadsföretag upphävas.
mot · GR02Bo236 · 2003-10-07 00:00:00 — Då löses delar av den problematik som råder med andrahandskontrakt och de följdkonsekvenser som detta medför i form av osäkerhet, risk för att åter bli bostadslös med mera. Vi vill också poängtera att det finns grupper vars bostadssituation inte kan lösas genom det reguljära beståndet. Vissa grupper behöver tillgång till särskilda boenden eller gruppboenden där olika former av stödinsatser kan finnas tillgängliga.
mot · GR02Bo237 · 2003-10-07 00:00:00 — Elektromagnetiska fält i stadsmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försiktighetsprincipen skall tillämpas i stadsmiljön för att inte öka den elektromagnetiska strålningen. Många människor är känsliga för den alltmer ökade elektromagnetiska strålningen i vår miljö. Olika besvär kan göra att människor blir sjuka och måste undvika att vara i närheten av elektromagnetiska fält. Många människor kan heller inte bo i stadsmiljön, då deras besvär där ökar. Myndigheter har inte tagit ställning till huruvida människor blir drabbade av elektromagnetism, men av forskning över hela världen visar ändå på att levande organismer reagerar på den elektromagnetiska strålningen. En mer intensifierad forskning behövs, när trådlös kommunikation fyller ut hela vårt luftrum och ny teknik tas fram i snabb takt. I statsmiljön i och i har studier gjorts av den elektromagnetiska strålningen på våra gator. gjordes mätningar av magnetfälten i . Magnetfälten varierade, men värden på mellan 12,5 mikrotesla uppmättes. På vissa platser uppmättes så höga värden som 6 mikrotesla. Tesla är den enhet som ett magnetfälts flöde mäts i och ett slags gränsvärde har satts till 0,2 mikrotesla. Medelvärdet längs de uppmätta trottoarerna låg på 0,4 mikrotesla. Det är dubbelt så höga värden som ansvariga myndigheter av försiktighetsskäl anser bör tillåtas i samhället. Svenska forskare anser att långvarig exponering för magnetfält över 0,2 mikrotesla ökar risken för att drabbas av blodcancer, leukemi. På i har professor lett forskning med mätning av statsmiljön i . Man har kartlagt alla gatorna i innerstaden. Många gator uppvisar höga värden och den elektromagnetiska strålningen var även hög inne i bostäderna vid de aktuella gatorna. Forskningen och kartläggningen måste få fortsätta och försiktighetsprincipen bör bli vägledande för hur stadsmiljön planeras och hur utbyggnad sker med avseende på hur kraftig elektromagnetisk strålning som utvecklas vid olika elektriska installationer. Tidsaspekten för hur länge människor utsätts för strålning bör också bli föremål för forskning.
mot · GR02Bo239 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn görs för att skapa utjämning mellan tillväxtområden och övriga områden, mellan stad och land, vid finansiering av boendet. Via media har vi sett ett antal exempel på hur folk har blivit nekade rimliga lån för att bygga egna hem. De flesta exemplen är hämtade från orter som ligger utanför s k tillväxtregioner. I t ex ville ett ungt par med god ekonomi bygga ett hus med normal standard och normalt pris. Bankerna krävde dock att paret skulle stå för en egeninsats motsvarande halva lånet med motiveringen att inte låg i en tillväxtregion. Konsekvenserna av bankernas agerande är allvarliga och negativa. Få kommer att ha råd att bygga eller köpa egna hem. Det blir färre arbetstillfällen inom t.ex. byggbranschen, och risken för fortsatt utflyttning är stor. Och därmed minskade skatteintäkter. kan glesbygdskommuner eller kommuner gränsande till tillväxtregioner erbjuda bra boende till billiga kostnader, strandnära tomter, bra livsmiljö för barn och god livskvalitet. Det är nödvändigt med lösningar som är rättvisa. Det får inte vara avgörande var i man bor för att ha en chans att finansiera sitt boende. För att bättre kunna verka för utjämning mellan tillväxtområden och övriga, mellan stad och land, samt till gagn för den enskilde och samhället bör en översyn göras och förslag lämnas till om goda lösningar.