mot · GR02T442 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall verka inom EU för en gemensam tidsplan för introducerande av alkolås i alla bilar. begär att regeringen återkommer med förslag om en permanent lagstiftning om villkorlig körkortsåterkallelse med krav på användande av alkolås. begär att regeringen utreder ett obligatoriskt villkor för körkortshavare som återfår körkortet efter rattfylleribrott att inte köra andra körkortspliktiga fordon än sådana som är utrustade med alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka aktivt för en introduktion av elektroniska körkort. begär att regeringen låter utreda huruvida det är möjligt att med nuvarande lagstiftning ålägga rattfylleridömda att delta i behandling innehållande konfrontation med trafikoffer och, om det visar sig erforderligt, återkomma till med förslag till lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvidgad utbildning i alkohol- och drogfrågor i körkortsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för bättre trafikmiljö för motorcyklister. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om förarbevis för mopeder klass II. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att framförande av moped görs tillåtet fr.o.m. det år man fyller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om registrering av mopeder klass II. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningen för förarbevis för moped bör tillåtas på allmän väg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regelverket gällande körkort utfärdade i länder utanför EU/EES. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Vägtrafikinspektionen inrättas som en egen myndighet fristående från . Antalet döda i vägtrafiken minskade jämfört med föregående år, till 532 personer, medan antalet svårt skadade ökade , enligt statistik. Säkerheten i trafiken har försämrats , då nollvisionen antogs som trafikpolitiskt mål. Antalet döda och framförallt antalet svårt skadade har ökat istället för minskat. Nollvisionens delmål om högst 400 döda 2000 och högst 270 döda är avlägsna. De åtgärder som den socialdemokratiska regeringen satt in för en förbättrad trafiksäkerhet har varit otillräckliga. Det gäller att återupprätta nollvisionen och formulera ett trafiksäkerhetsprogram med nytt och relevant innehåll. förslag syftar framförallt till ett utvecklat arbete för trafiknykterhet, ökade investeringar i vägnätet, en effektivare trafikövervakning, en differentierad och flexibel hastighetsbegränsning samt förstärkta körkortskrav. 2 Trafik och alkohol I det program för ökad trafiksäkerhet som regeringen tidigare lagt fram, det så kallade 11-punktsprogrammet, saknas en av de viktigaste punkterna, nämligen nykterheten. Det är anmärkningsvärt mot bakgrund av att var fjärde person som omkommer i trafiken gör det i alkoholrelaterade olyckor. kör cirka 15 000 personer rattfulla i . Trafiknykterhetsarbetet försvåras av att rattfylleri är nära kopplat till alkoholproblem. Svensk forskning visar att 590 av 1 000 undersökta misstänkta rattfyllerister har problem med alkohol i form av riskfyllda eller skadliga alkoholvanor och 190 är gravt alkoholiserade. Det krävs mer genomgripande och hårdare åtgärder mot dem som ertappas rattfulla, men också omfattande förebyggande insatser. Ett sätt att komma till rätta med onykterheten i trafiken är utnyttjandet av alkolås, ett instrument som monteras i bilen och som antingen mäter alkoholkoncentrationen i förarens utandningsluft eller i bilkupén. Är föraren alkoholpåverkad, går fordonet inte att starta. anser att ambition bör vara att krav på alkolås ska gälla alla motorfordon. () har antagit en strategi som innebär att alla nya bilar som säljs i ska ha alkolås, och att alla bilar i ska ha alkolås 2015. har inte tagit ställning för en motsvarande tidplan, men det är väsentligt att tydliga mål formuleras och att det sker i en nära dialog med fordonsindustrin. anser därför att bör tillkännage att regeringen ska verka inom EU för en gemensam tidplan för introducerande av alkolås i alla bilar. Utvecklingen mot en allmän användning av alkolås bör gå via att krav i första hand ställs på dömda rattfyllerister och därefter på yrkestrafiken. Försöksverksamhet med alkolås har pågått i , och och i övriga landet. Försöket innebär att personer som har gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott har möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse. Villkoret är att man kör med en personbil som har utrustats med alkolås. beslutade att försöksverksamheten ska pågå och därefter utvärderas. Det är enligt för sent att vänta till 2009 med att utvärdera alkolåsens effekt och till dess driva den lyckade verksamheten under provisoriska former. Det finns stora vinster i att permanenta alkolåsprogrammet, inte minst för att sända signaler till fordonsindustrin, försäkringsbranschen, transportföretag och trafikanter att detta är något mer än ett tillfälligt experiment. Som ett steg på vägen mot alkolås i alla nya bilar bör verksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås permanentas. föreslår därför att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag om en permanent lagstiftning om villkorlig körkortsåterkallelse med krav på användande av alkolås. 2.1.2 Obligatoriskt alkolås efter rattfylleri Ett för naturligt steg på vägen mot att alkolås används vid alla fordonstransporter är att krav ställs på de personer som blivit av med sitt körkort på grund av rattfylleri att använda alkolås under en övergångstid efter det att körkortet återfåtts. Detta krav ska inte uppfattas som ett straff ovanpå böter och fängelse, utan som ett stöd för att minska risken för återfall i rattfylleri. Det är ett verktyg för att normalisera såväl nykter bilkörning som kontrollen av denna nykterhet. Detta obligatoriska villkor behöver inte ha samma utformning som den nuvarande försöksverksamheten med regelbundna läkarbesök och kalibreringar av alkolåset. Ett obligatoriskt system måste vara mer flexibelt för att inrymma alla typer av körkortsinnehavare oavsett eget innehav av bil och frekvens av bilkörning. Obligatoriet bör också utformas så att ekonomiska resurser inte blir avgörande för möjligheten att återfå körkortet. Formerna för obligatorisk alkolåsanvändning efter rattfylleri liksom den förändrade lagstiftning som behövs, bland annat i körkortslagen, behöver närmare utredas. föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att skyndsamt utreda ett obligatoriskt villkor för körkortshavare som återfår körkort efter återkallelse till följd av rattfylleribrott att inte köra andra körkortspliktiga fordon än sådana som är utrustade med alkolås. 2.1.3 Alkolås i yrkestrafiken För att påskynda utvecklingen mot en allmän användning av alkolås anser att yrkestrafiken kan spela en viktig roll som föregångare. Alltför få kommuner ställer krav på alkolås vid upphandling av bussar. Busstrafik och annan yrkestrafik ska vara en föregångare i arbetet med få bort rattfylleriet från våra vägar. Därför bör krav på alkolås regelmässigt ställas vid upphandlingar av busstrafik. Det pågår omfattande frivilliga installationer av alkolås inom åkerinäringen, och det är positivt, men anser att regeringen bör inrikta sitt trafiksäkerhetsarbete mot att kunna föreslå en lagstiftning som innebär krav på alkolås i all yrkestrafik. efterlyser också en utveckling mot användande av elektroniska körkort, som omöjliggör obehörig användning av bil. Detta skulle vara ytterligare en åtgärd för att motverka rattfylleri. Förutom att fungera som vanligt körkort kan ett elektroniskt körkort användas för att lagra olika typer av information. Exempel på sådan information är körtider för yrkesförare, information om huruvida trafikförsäkringen är betald, medicinsk information m.m. Det kan även användas som bilnyckel/startnyckel och utrustas med flera tilläggsfunktioner, som till exempel just alkolås. Regelverket kring körkort bestäms till stor del på EU-nivå. anser därför att regeringen inom EU ska verka aktivt för en introduktion av elektroniska körkort. 2.3 VIP konfrontation med offer och anhöriga Vid sidan av nya tekniska lösningar finns behov av att utnyttja och utveckla andra metoder att motarbeta nya och återfallande rattfyllerister. VIP (Victim Impact Panel) är ett amerikanskt förebyggande program som utgår från rattfylleriets konsekvenser. Rattfyllerister döms att delta i VIP, vilket innebär att de konfronteras med personer som drabbats av rattfylleriets konsekvenser. Den dömde tvingas lyssna till berättelser från människor som drabbats av svåra traumatiska upplevelser genom att de förlorat nära anhöriga eller själva blivit svårt skadade av en rattfyllerist. VIP har bedrivits över hela och resultaten är mycket goda. I introducerade MHF i samarbete med VIP-modellen . Inom frivårdsenheten i bedrivs konfrontationer enligt denna modell och också kriminalvårdsanstalter har uttryckt intresse för att få starta behandlingsverksamhet innefattande konfrontationer. besvarade justitieutskottet förslag, att rattfyllerister bör kunna dömas till konfrontationer, med hänvisning till att det inte torde föreligga några hinder att bedriva sådan behandling på frivillighetens grund. Utskottet tog dock inte fasta på motionens intention, att dömda ska kunna åläggas, och inte bara på frivillighetens grund själv besluta att, närvara vid konfrontationer. föreslår därför att begär att regeringen ska klarlägga huruvida det är möjligt att med nuvarande lagstiftning ålägga rattfylleridömda att delta i behandling innehållande konfrontation med trafikoffer och, om det visar sig erforderligt, återkomma till med förslag till lagstiftning. 2.4 Alkohol- och drogkunskap i körkortsutbildningen Antalet polisrapporterade vägtrafikolyckor med personskada där föraren misstänks vara påverkad av alkohol eller annan drog, var för bil och motorcykel 974 . Motsvarande siffra för vägtrafikolyckor vid halt väglag är 2 367. I det förarprov som krävs för körkort ingår ett obligatoriskt halkprov. Med tanke på att nästan 1 000 trafikolyckor med personskada orsakas av alkohol- eller drogpåverkade förare, borde körkortsaspiranterna få bättre utbildning om riskerna med alkohol och andra droger i trafiken. Regeringen bör uppdra åt att lämna förslag på hur denna utökade utbildning bör vara utformad. Vidare föreslår vi att körkortselever skall delta i s.k. VIP-möten, som beskrivs i stycket ovan. Trafikanterna måste ta sitt ansvar att köra nyktra och följa trafikreglerna, men så länge vägarna lämnar så stora utrymmen för misstag kommer vi inte kunna närma oss nollvisionens mål. Att bygga säkrare vägar och trafikmiljöer är en nödvändig åtgärd som kräver att de av beslutade väganslagen ökar betydligt. Tvärtemot vad många tror, är det inte på motorvägar de flesta dödsolyckorna inträffar. omkom 300 personer på de tio mest drabbade vägsträckorna i landet, vilka sammantaget omfattar endast . Gemensamt för sträckorna är att de har mötande trafik, många lastbilar och hög trafikintensitet. Upprustning till motorvägsstandard är i de flesta fall en förutsättning för att åstadkomma rejäla förändringar av den dystra statistiken. omkom 355 personer på 70- och 90-vägar. 50 personer fick sätta livet till på vägar med /h som högsta tillåtna hastighet. Den sammanlagda trafikmängden på 70- och 90-vägarna var , jämfört med 9 miljarder på 110-vägarna. Slutsatsen är att de farligaste vägavsnitten behöver byggas bort. Ambitionsnivån vad gäller väginvesteringar behöver höjas både . föreslår att anslagen till väginvesteringar ska höjas med 1,25 miljarder jämfört med de föreslagna nivåerna i budgetpropositionen . föreslår också att av alternativ finansiering i form av PPP (public-private partnership) ska utnyttjas i syfte att säkerställa och tidigarelägga utbyggnaden av en rad vägprojekt. 3.2 Trafikmiljö för motorcyklister måste även ta hänsyn till de oskyddade motorcyklisterna vid planering av trafikmiljön. När nu tänker fortsätta en kraftig utbyggnad av vajerräcken vill att alternativ undersöks för att även denna trafikantgrupp skall få en ökad trygghet i trafiken. Det kan exempelvis handla om särskilda skydd över vajrar och stolpar. I frågesvar 2001/02:1526 angav dåvarande näringsminister att det än så länge inte finns några generella dokument hos om hur hänsyn skall tas till eventuell skaderisk för oskyddade trafikanter som motorcyklister. Detta anser vara helt otillfredsställande. bör få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för bättre trafikmiljö för motorcyklister. I finns över 200 000 motorcyklar registrerade och antalet har ökat stadigt . Detta måste också återspeglas i trafiksäkerhetsarbetet. För att kunna nå målet att ingen skall dö eller skadas svårt till följd av trafikolyckor är en utbyggd trafikövervakning en nödvändighet. Entydiga mätningar visar att polisnärvaro minskar hastighetsöverträdelserna. Eventuella fortkörare saktar ned vid åsynen av en polis och effekterna av en trafikkontroll kan spåras från kontrollplatsen. Beklagligt nog har antalet trafikpoliser halverats. Alltför få trafikkontroller görs till följd av detta. Till exempel har antalet utförda alkotester minskat från 1,8 miljoner till 1 miljon . I budgetalternativ föreslås ökade resurser till polisen, bland annat för att öka möjligheter till trafikkontrollverksamhet. har länge drivit frågan om flexibla och dynamiska hastighetsgränser och ser därför positivt på de försök nu startat. Exakta och väl anpassade hastighetsbegränsningar ökar trafikanternas förståelse och acceptans för reglerna och möjliggör en hårdare bevakning och hårdare krav på efterföljelse av gränserna än i dagens situation. 5.1 Förarbevis för alla mopeder Mopeder delas in i två klasser, moped klass I och moped klass II. För att få köra moped klass II räcker det med att man fyllt . För att få köra moped klass I, ofta kallad EU-moped, krävs körkort, traktorkort eller förarbevis för moped klass I. För att få ett förarbevis måste man vara och ha genomgått en särskild utbildning och godkänts vid ett kunskapsprov. Utbildningen innehåller både teoretiska och praktiska moment medan den avslutande examinationen är enbart teoretiskt. Utbildning och examination anordnas genom av godkända trafikskolor, motororganisationer, studieförbund och frivilligorganisationer. Den högre tillåtna hastigheten för klass I mopeder är den främsta anledningen till att krav ställs på förarbevis. Men många olyckor, som skulle kunna undvikas genom utbildning, drabbar och orsakas också av förare på mopeder klass II. Mot bakgrund av det mer ambitiösa trafiksäkerhetsarbete som nollvisionen kräver anser att motsvarande krav på körkort eller förarbevis som gäller för klass I mopeder också bör gälla för mopeder klass II. Regeringen bör därför ges i uppdrag att till återkomma med förslag till lagstiftning om förarbevis för mopeder klass II. En ytterligare åtgärd som föreslår för att likställa mopeder klass I och klass II är att alla mopeder ska registreras. Detta skulle underlätta kontrollen av mopeder i trafiken och förbättra möjligheten att till exempel förhindra bruket av mopeder klass I på cykelbanor. bör därutöver tillkännage för regeringen att reglerna vid utbildningen för förarbevis för moped bör ändras så att denna tillåts på allmän väg, istället för som , enbart på inhägnad mark. 5.2 Mopedkörning före 15-årsdagen Enligt gällande lagstiftning får man köra moped när man fyllt . För många ungdomar innebär konstruktionen av denna åldersgräns problem. Att fylla sent innebär att man lätt kommer utanför den gemenskap som skapats genom att man inte ges rätt att förflytta sig under likvärdiga förhållanden som klasskamrater eller andra i samma årskull. Ett resultat som uppkommit genom nu gällande åldersgränser är att den som ej fyllt och härigenom inte fått rätt att framföra moped åker med andra kamrater på ett lagvidrigt sätt. Detta sätt att åka med innebär dessutom att ungdomarna ofta åker oskyddade med härtill följande skaderisker. En förändring av åldersgränsen för framförande av moped till det år under vilket man fyller skulle minska lagstridigt medåkande och öka rättsmedvetenheten. bör därför begära att regeringen skall återkomma med lagförslag som innebär att framförande av moped görs tillåtet från och med det år man fyller . Flera problem och inkonsekvenser finns i de svenska bestämmelserna gällande körkort utfärdade i länder utanför EES, det vill säga utanför EU, , och . Körkort som utfärdats och är giltigt i en stat inom EES är giltigt i oavsett hur länge innehavaren har varit folkbokförd här och får bytas ut mot ett likvärdigt svenskt körkort om innehavaren är permanent bosatt i . För att körkort som utfärdats och är giltigt i en stat utanför EES ska gälla i krävs att innehavaren inte är folkbokförd i . efter folkbokföringen i är alltså körkortet giltigt. Därefter upphör giltigheten. Körkort från länder utanför EES får inte bytas ut mot ett svenskt körkort, så vida det inte utfärdats i eller . Schweiziskt och japanskt körkort får bytas mot svenskt om innehavaren är permanent bosatt i . Systemet har flera avigsidor. Å ena sidan kan det ifrågasättas att en körkortsinnehavare från länder där körkortsutbildning knappast existerar får köra bil i utan någon som helst kunskap. Å andra sidan är uppfattas det av många som obegripligt att man tas ifrån sitt körkort körning som torde givit allt bättre kunskaper om den svenska trafiken. Problematiken har diskuterats i många sammanhang med utgångspunkten att den faktiska eller förväntade utbildningsnivån bör vara styrande för vilka körkort som ska vara giltiga i och möjliga att byta mot svenskt körkort. anser att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta ett nytt regelverk kring utländska körkort som i större utsträckning än dagens tar fasta på de skiftande utbildningskrav som föreligger vid utfärdande av körkort i olika länder utanför EES. Med anledning av ett riksdagsbeslut tillsatte regeringen en utredning () med uppgift att göra en bred översyn av det offentligas och näringslivets ansvar för en säker vägtrafik. Utredningen fick också i uppdrag att utreda inrättandet av en fristående vägtrafikinspektion. överlämnade betänkandet Ett gemensamt ansvar för trafiksäkerheten (SOU 2000:43) till regeringen där det bland annat föreslogs att en ny myndighet, Vägtrafikinspektionen, skulle inrättas vilket också skedde . Vägtrafikinspektionen kommer förhoppningsvis ha stor betydelse för att förbättra säkerheten vad gäller vägar och fordon. Det är dock anmärkningsvärt att inspektionen inordnats under . anser att beslut avsåg en Vägtrafikinspektion fristående från . I budgetpropositionen föreslås en uppdelning av i syfte att skapa en självständig inspektion för att undvika de trovärdighets- och effektivitetsproblem som är en risk när produktions- och kontrollfunktioner ligger på samma myndighet. anser att det bör tillskapas en sammanhållen organisation av inspektionsmyndigheterna för väg-, järnvägs- och flygtrafiken och sjöfarten. Ett steg på vägen mot detta är att enligt att Vägtrafikinspektionen inrättas som en egen myndighet fristående från . von der Esch (kd)