mot · GR02Ub438 · 2003-10-07 00:00:00 — För är barnomsorgen en hjärtefråga. Utan en väl fungerande barnomsorg som kan erbjuda trygghet och omsorg för barnen ökar risken för otrygga barn och därmed ett otryggt samhälle. ser med stor oro på den likriktning och den kvalitetsförsämring som har skett inom barnomsorgen det . Mångfalden håller helt på att försvinna, nästan alla barn går i den kommunala förskolan trots att många föräldrar egentligen skulle vilja ha något annat. Barngrupperna blir allt större och personaltätheten allt mindre. Detta har skapat en stressig miljö med mindre tid för varje barn. Alla barn är i behov av trygghet och vuxenkontakt. Trygghet är dock svårt att känna och vuxenkontakt svårt att få i en stressig miljö med alltför få vuxna. är mycket kritiskt till regeringens handlingsförlamning vad gäller förskolans kvalitetsförsämring och kräver att regeringen tar frågan på större allvar. Ett av regeringens vallöften var att 6 000 nya förskollärare skulle tillföras. Detta löfte ser nu ut att bli ännu ett av regeringens stora svek mot väljarna. Istället för att skapa möjlighet för småbarnsföräldrar att kunna välja mellan olika barnomsorgsalternativ gör man allt för att kväva olika alternativ. Målet är uppenbart att alla ettåringar ska in i förskolan. Barnen blir elever och verksamheten ska kallas för utbildning istället för omsorg. För är det viktigt att hävda barnens rätt att få vara barn och deras rättighet att få utrymme för lek och omsorg. Vi avvisar regeringens alla försök att förvandla barnomsorg till en utbildningsinstans för bran från . Föräldrar som vill vara hemma, anlita en dagbarnvårdare eller välja något annat alternativ ses med skepsis av regeringen. Vi vill föra en politik där barnomsorgen verkligen får vara omsorg om barnen och inte en ny skolform för ettåringar. Därför vill vi ge förutsättningar för olika alternativ så att föräldrarna kan välja den typ av omsorg för sina barn som passar just dem bäst. För barnens skull är det för en ny politik som sätter barnens behov främst. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 5 Vad är barnomsorg? 5.2 Kvalitet vad är det? 6 Barnomsorgens problem 6 6.1 Reformer för barn gynnar vuxna 6 6.2 Omsorg har blivit utbildning 7 6.3 Mångfald har blivit likriktning 8 6.6 Ekonomisk utarmning 10 7 Förslag till förbättringar i barnomsorgen 10 7.1.1 Tak i barngrupperna 12 7.1.2 Fristående förskolor 12 7.2.1 Uppvärdera familjedaghemmen 13 7.3 Öppen förskola 14 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnomsorg är en omsorgsfråga och inte en utbildningsfråga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lekens betydelse för barns utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillägg i kvalitetsbegrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristerna inom skolbarnsomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att utfärda allmänna råd för barngruppernas storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners skyldighet att införa ett maxantal barn för barngrupperna i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa etableringsfrihet för förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla värdegrundsarbetet i förskolorna genom att skriva in värdegrunden i förskolans läroplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn och uppföljning av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att familjedaghemmen skall ingå i den allmänna förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevaka situationen för de öppna förskolorna med anledning av den allmänna förskolans införande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara och utveckla fler öppna förskolor med pedagogiskt utbildad personal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsmiljölagen även skall omfatta förskolebarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortbildning för personal inom förskoleverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsprojekt inom förskolan. FN:s konvention om barns rättigheter, som åtagit sig att följa, slår fast att vuxna är skyldiga att alltid sätta barnets bästa i främsta rummet. Det är föräldrarnas både förmån och skyldighet att avgöra vad som är bäst för just deras barn under olika perioder i livet. Det är de som har huvudansvaret för omsorgen om och fostran av barnen och som står för kontinuiteten i barnens liv. I vårt moderna samhälle uppstår ofta en konflikt mellan barnens behov av sina föräldrar och föräldrarnas behov av att behålla och befästa sin ställning på arbetsmarknaden. I det läget är det statens och kommunernas uppgift att utforma bidragssystem och verksamheter så att båda föräldrarna får en realistisk möjlighet att sätta barnens behov främst. vill förbättra ersättningsnivåerna och höja taket i föräldraförsäkringen. Detta ska gälla tills barnet fyller . Därefter vill vi ge föräldrarna ekonomiska och praktiska möjligheter att minska förvärvsarbetstiden eller vara hemma på heltid i ytterligare genom införandet av ett barnomsorgskonto. Rätten till tjänstledighet ska gälla under barnets tre första år. I pensionssystemet som gäller har vi tidigare fått igenom rätten till fyra så kallade barnår. Det innebär att vård av barn ger rätt till pensionspoäng under sammanlagt . Utöver detta vill vi också höja det barnrelaterade bostadsbidraget för att på så sätt stötta inte minst ensamstående föräldrar med knappa ekonomiska resurser. Sammantaget ger de reformer vi vill genomföra föräldrarna betydligt större handlingsfrihet , vilket vi tror skulle gagna både barnen och föräldrarna. Barngrupper på långt över tjugo barn, vistelsetider på , treåringar som är stressade, föräldrar med dåligt samvete och förskollärare som blir sjuka på grund av de hårda arbetsvillkoren är några bilder ur den svenska barnomsorgen. berömmer sig regeringen av den höga kvaliteten i svensk barnomsorg. För oss går det inte ihop. Den svenska barnomsorgen är i kris och det krävs en ny politik för att vända den negativa trenden. Omsorgen om våra barn är samhällets viktigaste uppgift. Barnomsorgen i alla dess former, från föräldrarnas omsorg i det egna hemmet till familjedaghem och förskolor, måste prioriteras och dess kvalitet ständigt förbättras. Barnomsorgen är en av de absolut mest prioriterade frågorna för oss kristdemokrater både ideologiskt och ekonomiskt. Vi vill skapa valfrihet för varje familj att lösa omsorgen om barnen på bästa sätt och att kunna kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. 5 Vad är barnomsorg? För oss kristdemokrater är barnomsorg allt från familjens egen omsorg i hemmet till familjedaghemmet, förskolan, öppna förskolan och skolbarnsomsorgen. Det är föräldrarna som ansvarar för barnets omsorg och som står för kontinuiteten i barnens liv. Men föräldrarnas omsorg måste oftast kombineras med omsorg utanför hemmet så som förskola och familjedaghem. Detta för att möjliggöra studier eller yrkesarbete men också för att ge barnen upplevelser tillsammans med andra barn och vuxna. Barnomsorgen utanför hemmet ska ha hög kvalitet och innebära såväl stimulans och pedagogisk utveckling som fri lek och omsorg om barnen. Denna barnomsorg måste hålla högsta kvalitet så att föräldrarna kan känna sig trygga i förvissningen att deras barn får bästa möjliga omsorg under deras frånvaro.Under senare år har barnomsorgen blivit liktydigt med förskola och det finns en tydlig viljeinriktning hos regeringen att göra den alltmer lik och integrerad med den vanliga skolan. Vi vill dock anlägga ett bredare perspektiv, särskilt för de yngre barnen, där vi ser förskolan som en av flera möjliga omsorgsformer. Utvecklingen av barnomsorgen har inneburit att många nya begrepp etablerats medan gamla uttryck fått nytt innehåll eller försvunnit. I den socialdemokratiska regeringens vokabulär har begrepp lanserats som är nödvändiga att känna till i arbetet med dessa frågor. Vi vill därför ge några definitioner: Förskoleverksamhet är samlingsnamnet för de olika formerna av barnomsorg för barn från till de börjar skolan. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, familjedaghem och öppen förskola. Daghem existerar inte längre utan kallas nu förskolor. Förskola, barnomsorgsform för grupper av barn som styrs av en läroplan med tydliga pedagogiska mål. Familjedaghem, i vardagligt tal dagmamma, det vill säga barnomsorg förlagd i dagbarnvårdarens hem och som styrs av allmänna råd från . Föräldrakooperativ, förskola som delvis drivs med föräldramedverkan. Öppen förskola, organiseras oftast av hemarbetande föräldrar och dagbarnvårdare tillsammans med en förskollärare. Barnen är inte inskrivna i verksamheten utan kan komma efter behov och önskemål. Ofta sker ett samarbete med till exempel BVC. 5.2 Kvalitet vad är det? har i sitt arbetsmaterial för kvalitetsarbete i förskolan, BRUK, gjort en definition av vad kvalitet är. Kvalitet inom förskola och skola är en samlingsbeteckning för hur väl verksamheten: svarar mot nationella krav och riktlinjer uppfyller andra mål, krav och riktlinjer som är förenliga med de nationella (t.ex. skolplan, lokal arbetsplan, arbetslagens prioriterade mål) kännetecknas av en strävan till förnyelse och ständiga förbättringar utifrån de förutsättningar man har. Vi anser att det är en användbar men otillräcklig kvalitetsdefinition. Kvalitet kan inte enbart vara relaterad till centralt uppställda mål utan måste även relateras till de som är aktiva i verksamheten. Hur barn, föräldrar och personal upplever kvaliteten är lika viktigt som verksamhetens förhållande till de nationella målen. En verksamhet som uppfyller de nationella målen men där barnen inte mår bra eller där föräldrarna eller personalen inte känner sig nöjda kan inte anses ha en god kvalitet. vill därför att ska lägga till en punkt under kvalitetsbegreppet som tar upp hur barnen och föräldrarna upplever verksamhetens kvalitet. har lovat att han tillsammans med sin regering ska beakta barnperspektivet i alla beslut som rör barn. Vad har då resultatet blivit av de senaste årens socialdemokratiska styre? Den socialdemokratiska barnomsorgspolitiken är oftast en politik för vuxensamhället, inte för barnen. Målet är att få ut så många vuxna som möjligt i förvärvsarbete och då är barnen ett hinder som måste undanröjas. Resultatet av en sådan politik kan vi se i den barnomsorgssituation som vi har . 6.1 Reformer för barn gynnar vuxna Två politiska reformer har fått och kommer att få stora effekter för utvecklingen av barnomsorgen: maxtaxan och den allmänna förskolan. Maxtaxan innebär att alla i hela landet, oavsett inkomst, betalar lika mycket för barnomsorgen. För många, framför allt höginkomsttagare, har det inneburit rejält minskade barnomsorgsavgifter. Taxorna för ensamstående föräldrar och låginkomsttagare har däremot inte sänkts nämnvärt, och de som inte vill eller kan utnyttja den offentliga barnomsorgen får inte alls del av reformen. Ett av regeringens syften med reformen var att öka antalet personer i förvärvsarbete, vilket uppenbarligen lyckats eftersom resultatet har blivit en ökande efterfrågan på barnomsorg. Detta erkänns nu också direkt av regeringen där man i budgetpropositionen benämner barnomsorgen som priskänslig och att den ökade efterfrågan därför är högst naturlig. Enligt har efterfrågan på barnomsorg ökat i av kommunerna sedan maxtaxan infördes. Kommunerna har dock inte fått tillräcklig ersättning för de ökande kostnaderna och resultatet har blivit större barngrupper. I av kommunerna har också barnens vistelsetid ökat. Att barn har längre arbetstid än sina föräldrar och tillbringar uppemot i förskola är inte ovanligt. ökade den genomsnittliga tiden ett barn vistas i förskola med totalt . efter maxtaxans införande ökade vistelsetiden med i snitt. Barnen tillbringar alltså på dagis i allt större barngrupper och får allt mindre tid med sina föräldrar. Detta är en oroväckande utveckling och det är ofattbart hur regeringen bara kan stå och titta på. Kristdemokrtaterna vill se en politik som möjliggör för föräldrar att få mer tid för sina barn, en politik som leder till mindre barngrupper och därmed till mindre stress för både barnen, föräldrarna och personalen. har regeringen beslutat höja maxtaxan. Detta kunde ha blivit ett välkommet tillskott för kommunerna i arbetet för att minska barngruppernas storlek. Av detta blev dock intet. Regeringen drar istället in hela summan 290 miljoner till staten. infördes den allmänna förskolan. Den var ett delförslag i propositionen om maxtaxa inom barnomsorgen och har som sådan rönt ganska liten uppmärksamhet. Förändringen innebär att alla fyra- och femåringar erbjuds gratis förskola . Hur barn inom familjedaghemmen skulle hanteras framgick inte. Regeringen hade inte tänkt igenom förslaget på den punkten. Av ekonomiska skäl fick därför många föräldrar välja förskola istället för familjedaghem trots att det inte var vad de önskade i första hand. Det ökade trycket på förskolorna ytterligare och det kan innebära en utslagning av familjedaghemmen . Vissa kommuner har redan beslutat om nedläggning av familjedaghem för att bekosta ett ökande antal platser i förskolan. har andra kommuner infört samma avgiftssystem för familjedaghemmen som för förskolan och gjort även den avgiftsfri för fyra- och femåringar. Detta är den linje förespråkar och vi förväntar oss att i kommande rapport om familjedaghemmen ska påtala regeringens orättvisa behandling av dessa. Eftersom barn är olika och har olika behov ska alla förskoleverksamheter ha lika villkor. Praktiska och ekonomiska förutsättningar får inte göra det omöjligt för föräldrarna att välja den barnomsorg de önskar. 6.2 Omsorg har blivit utbildning På nationell nivå har barnomsorgen gått från att vara huvudsakligen en familjepolitisk fråga till att bli en utbildningspolitisk fråga. överfördes ansvaret för barnomsorgen från till och 1998 fick daghemmen en egen läroplan och förvandlades från daghem till förskolor. har föreslagit att förskolans verksamhet ska beskrivas som utbildning och barn ska kallas för elever istället för barn . Vi vill med bestämdhet avstyrka dessa förslag. Barn är barn och måste också behandlas därefter. Det finns ingen anledning att stressa barnen i syfte att göra dem redo för . Att få leka fritt och få omsorg är viktigt för ett litet barn. Formell utbildning kommer med stigande ålder och behöver inte stressas fram i form av ny lagstiftning. För oss är det självklart att det livslånga lärandet börjar redan vid födseln och sedan pågår oavbrutet oavsett om barnet är i förskola eller ej. vilja att helt avskaffa familjedaghemmen till förmån för förskola är upprörande. Föräldrarna vet bäst i vilken verksamhet deras barn får bästa omsorg, därför ska olika alternativ finnas tillgängliga. Socialdemokraternas likriktning och inställning att endast förskolan kan utgöra grunden för ett livslångt lärande avvisar bestämt. Barnomsorgen får inte bli en skola för de allra minsta utan ska i första hand erbjuda trygghet, närhet och värme för de minsta barnen. Så var det tänkt från början. Det var ingen slump att benämningen var just daghem, små grupper i hemliknande miljö. Detta har utvecklats till något som snarare liknar stordrift. 6.3 Mångfald har blivit likriktning har inneburit en allt större likriktning inom barnomsorgen. Alternativa barnomsorgsformer som familjedaghem och öppna förskolor får inte längre plats i den socialdemokratiska barnomsorgsmodellen. Alla barn ska styras in i förskolorna helst från oavsett föräldrarnas önskemål. Maxtaxan och den allmänna förskolan påskyndar denna utveckling. Familjedaghem och öppna förskolor konkurreras ut av förskolorna, som får bättre villkor för sin verksamhet. Socialdemokraterna hävdar ständigt att utan förskola är barnen inte förberedda för skolan och hamnar efter i utvecklingen. Det är en propaganda som fått resultat. De öppna förskolorna har minskat med en tredjedel och antalet barn i familjedaghem har mer än halverats. Bara minskade antalet barn inom familjedaghemmen och detta trots att det är omsorgsformer som skattas mycket högt av föräldrarna. Till skillnad från övrig barnomsorg är förskoleklassen integrerad med det offentliga skolväsendet. är kommunerna skyldiga att erbjuda alla sexåringar plats i förskoleklass men det är frivilligt för barnet att deltaga. Eftersom förskoleklassen är en del av skolan är den första steget i att uppfylla läroplanens mål. Intentionerna när förskoleklasserna infördes var goda. Tanken var att det skulle skapas en smidigare övergång mellan barnomsorg och skola. En större flexibilitet skulle göra det möjligt för barnen att i sitt eget tempo ta steget från förskolan till skolan. Förskolans pedagogik med mer lek, skapande och utforskande arbetssätt skulle följa med förskoleklassen in i skolan. kom första granskning av resultatet i rapporten förskoleklass, grundskola och fritidshem. Rapportens slutsats är att resultatet blivit ett annat än det som var tänkt. Istället för att skolan påverkats av förskolans pedagogik är det förskolan som påverkats av skolan. Sexåringarna får i hög grad följa skolans riktlinjer med ämnesindelning, lektioner och raster. Problem har dessutom uppstått eftersom skolans lokaler varken är anpassade efter sexåringarnas rörelsebehov eller förskolans arbetsmetoder. Det här är kritik som måste tas på stort allvar. För barn i den här åldern är pedagogisk verksamhet både stimulerande och utvecklande. Men den får inte ske helt på bekostnad av den fria leken och barnens behov av vuxnas närhet och omsorg. Skolbarnsomsorgen är till för skolbarn upp till och med ålder. Liksom när det gäller övriga barnomsorgsformer är kommunerna skyldiga att erbjuda skolbarnsomsorg till barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar men det är frivilligt för barnen att deltaga. Skolbarnsomsorgen förekommer i tre olika former: fritidshem, som är en pedagogisk gruppverksamhet för inskrivna barn, familjefritidshem och öppen fritidsverksamhet där barn inte är inskrivna utan kan komma och gå efter behov. Skolbarnsomsorgens syfte är att komplettera skolan och ge barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar en meningsfull fritid. , Barns omsorg, visar att de flesta kommuner tillhandahåller en god skolbarnsomsorg för barn och att de flesta föräldrar är nöjda med den verksamhet som erbjuds. Bland sex- till nioåringarna är inskrivna vid något kommunalt eller enskilt fritidshem. En helt annan bild ges dock av skolbarnsomsorgen för tio till tolvåringarna. Bland tioåringarna är enbart inskrivna vid ett fritidshem och bland elvaåringarna har siffran sjunkit till . menar att skolbarnsomsorgen för tio- till tolvåringarna är svårt eftersatt i många kommuner. Vissa kommuner erbjuder inte ens någon omsorg för denna åldersgrupp, vilket strider mot gällande regler. Resultatet blir att många barn tvingas gå hem till tomma hus eller lägenheter och är utan tillsyn . visar att den verksamhet som finns för denna åldersgrupp framför allt är fokuserad till fritidshem trots att skollagen anger öppen fritidsverksamhet som alternativ. Det är också öppen fritidsverksamhet som i störst omfattning efterfrågas av föräldrarna. Att verksamheten är eftersatt visar sig också genom att tillsynen brister från kommunernas sida. Bristande styrning, avsaknad av behovsinventering, dåliga lokaler och brist på personal är en del av den kritik som lyfter fram. Det efterfrågar också uppföljning av hur väl verksamheten uppnått de mål som ställts upp i skollagen. I den verksamhet som finns är barngrupperna i många fall oacceptabelt stora. Ofta förekommer grupper på över 20 barn på en vuxen. Regeringen skriver också i årets budgetproposition att personaltätheten minskat kraftigt , förmodligen som en följd av maxtaxan. Det är intressant att regeringen nu erkänner det hävdat tidigare att större barngrupper och minskad personaltäthet har ett direkt samband med införandet av maxtaxan. Ekonomiska styrmedel är mycket effektiva. Vi anser att kritik mot skolbarnsomsorgen är allvarlig. Tio- till tolvåringar har behov av vuxnas närvaro och tillsyn. Kommunerna måste ta sitt ansvar och utveckla skolbarnsomsorgen framför allt för åldersgruppen . I den öppna verksamheten har barnen själva större möjlighet att hitta en avvägning som passar dem. Här finns stora möjligheter för kommunerna till samverkan med andra utförare, till exempel föreningar och kyrkor, för att kunna erbjuda en högkvalitativ verksamhet. anslår mer pengar till kommunerna än regeringen som bland annat kan användas för att förbättra skolbarnsomsorgen. har resurserna till barnomsorgen minskat i de allra flesta kommuner. Besparingarna har framför allt genomförts genom att barngruppernas storlek ökat och vuxentätheten minskat. Den genomsnittliga gruppstorleken har ökat från 13,8 barn 1990 till 17,4 barn 2002. Även antalet barn per vuxen har ökat kraftigt och snittet ligger på 5,3 barn per vuxen. Dagens situation med överfulla dagis och långa dagar för barnen har inneburit att kvaliteten i förskoleverksamheten försämrats. På många håll runt om i landet bedriver förskolorna en fantastisk verksamhet med mycket knappa resurser och personalen gör vad den kan för att överleva den ekonomiska krisen. Men har utvecklingen gått så långt att det inte går att bevara kvaliteten i verksamheten vilket får mycket negativa konsekvenser för barnen. En av förskolans grundläggande uppgifter är att överföra samhällets grundläggande värden till barnen, det handlar till exempel om människolivets okränkbarhet och alla människors lika värde. När barn får för liten tid med vuxna fungerar inte värdeöverföringen och det är mycket svårt att kompensera det när barnen blivit äldre. kan barnpsykologer konstatera att allt fler, allt yngre barn visar tecken på stress. De långa dagarna i stora högljudda barngrupper tros vara en orsak till denna utveckling. I har forskare konstaterat att många barn lider av hörselskador till följd av den höga ljudnivån. Av denna anledning är det absolut nödvändigt att barngrupperna inom förskolan minskar. Socialdemokraternas vallöfte om 6 000 fler förskollärare ser ut att bli ytterligare ett svek riktat mot barnen. Utlovade satsningar skjuts upp och många barn och förskollärare får fortsätta fara illa i alltför stora barngrupper och i en stressig miljö. Regeringen skriver i budgetpropositionen att utbyggnaden ska ske i den takt ekonomin tillåter. Ordet tillåter är ett subjektivt begrepp och hur det ska tolkas beror naturligtvis på vilka prioriteringar man gör. har regeringen visat att ökad personaltäthet och minskade barngrupper inom förskolan har låg prioritet. Årskull efter årskull av barn hinner passera genom förskolan i en miljö som de inte mår bra av. 7 Förslag till förbättringar i barnomsorgen menar att varje barn har unika behov och förutsättningar. Därför måste det vara möjligt att välja bland många olika barnomsorgsformer. Barnomsorgen utanför hemmet kan se ut på många sätt, förskola i offentlig och privat regi, familjedaghem, öppen förskola eller skolbarnsomsorg. Gemensamt för dem alla måste vara en verksamhet av god kvalitet med hög personaltäthet. Självklart kräver detta resurser och därför satsar mer pengar på kommunerna än vad regeringen gör. Den politik för tillväxt som vi för är också en förutsättning för att kunna upprätthålla kvaliteten i den kommunala verksamheten. Förändringar krävs också för att ge föräldrarna ekonomiska möjligheter att välja mellan de olika förskoleverksamheterna eller att förlänga tiden med barnen något eller . Vi vill därför införa ett skattefritt barnomsorgskonto på för alla ett- till treåringar som inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen.