mot · GR02A309 · 2003-10-07 00:00:00 — Genom att ha kontakt med sin arbetsplats via dator har nya möjligheter öppnats för distansarbete. Många föräldrar finner denna kombination vara utmärkt. Då kan man ägna sig åt barnen under deras vakna timmar och arbeta när barnet sover eller befinner sig i skolan. Man minskar också den tid som behöver läggas på resor till och från arbetsplatsen. distansarbetar cirka 200 000 människor i landet. Många fler har arbeten som delvis skulle kunna skötas på distans. Att förändra det dåliga företagsklimatet i och därmed underlätta för fler att starta eget skulle också skapa fler möjligheter för människor att själva kunna styra över sin tid och sin gemenskap med barn och familj. har ett av västvärldens sämsta företagsklimat. Vi ser också positivt på så kallad job-sharing där två personer med likartad kompetens delar på ett jobb för att klara till exempel barnomsorgen på ett familjenära sätt. Arbetstidsförläggning som går väl att förena med familjeliv är en angelägenhet för framtidsinriktade arbetsgivare. Regeringen ägnar all kraft att få ner de höga ohälsotalen på att hitta möjligheter inom det nuvarande sjukförsäkringssystemet. Regeringen tycks tro att arbetsgivarna kan göra mycket mer för att få ner ohälsotalen. Vi kristdemokrater delar inte denna ensidiga syn på problemet. Därmed bestrider vi inte att det finns viss ohälsa som är knuten till arbetsplatsen. När det gäller rena arbetsskador föreslår vi en helt ny arbetsskadeförsäkring. Men det kan också vara andra saker som gör att människor inte mår bra, det kan till exempel ha med relationer att göra. Ett nytt arbete kan därför vara ett sätt att få förnyelse, en ny start som man kan må bra av. Fast anställda har i en mycket stor trygghet. Denna trygghet mister man om man slutar ett arbete. Arbetsmarknadens parter kan dock göra mycket för att en arbetstagare inte ska mista sin trygghet om han eller hon får erbjudande om ett nytt jobb. Från arbetsgivarnas sida kan man erbjuda tjänstledighet om en anställd vill pröva ett nytt arbete. Provanställningar kan också skapa oönskade inlåsningseffekter. Därför bör provanställningar undvikas då det inte finns ett behov från arbetsgivare eller arbetstagare att provanställa. När behov av provanställning finns bör dessa hållas så korta som möjligt. Det är till exempel olyckligt när det redan i annonser om lediga platser står att provanställning tillämpas. Det gör antagligen att många som har en fast anställning inte söker jobbet eftersom de inte vill ge upp den trygghet de omfattas av. Ett annat exempel på hur rörligheten på arbetsmarknaden kan underlättas är så kallade arbetsgivarringar. Det innebär att företag bildar nätverk där de kan utbyta erfarenheter, samordna rehabiliteringsinsatser och på olika sätt underlätta för anställda att komma tillbaka till arbetslivet. Ett företag kanske har arbetsuppgifter som kan utföras av någon anställd i ett annat av företagen i arbetsgivarringen och på detta sätt slipper den anställde att bli sjukskriven. Om man som arbetstagare får möjlighet att bygga upp sin kompetens ökas också rörligheten på arbetsmarknaden. En del av den stress som många människor upplever uppkommer när de inte har nödvändig kompetens för sina arbetsuppgifter. Detta är två skäl till att ett system för individuellt kompetenssparande kan bidraga till ökad hälsa. Arbetsgivaren har ansvar för att erforderlig kunskap ges i samband med att ny teknik introduceras. Certifiering av olika slag har medverkat till en omfattande kompetenshöjning på många företag. Arbetstagaren har ett ansvar att se till att anställningsbarheten inte minskar. är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomiskt möjligt att ta ledigt för studier. Ett individuellt kompetenssparande ger den enskilde ökade möjligheter att ta ansvar för sitt eget liv och sitt eget lärande. Det ligger naturligtvis i den enskilda människans intresse att genomgå utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det underlättar också för äldre arbetstagare att konkurrera med yngre människor som har en mer aktuell utbildning, något som visat sig bli allt svårare i dagens arbetsliv. föreslår att arbetstagaren ska kunna avsätta upp till ett basbelopp . Pengarna ska vara avdragsgilla och beskattas först vid uttag. Även arbetsgivaren ska kunna göra skattesubventionerade avsättningar till kompetenssparande. Medlen i det individuella kompetenskontot kan placeras på valfritt sätt. Arbetstagaren bestämmer själv över inriktningen av studier för egenhändigt avsatta medel. Kompetensutveckling i alla former stärker individen för att klara arbetslivets krav. Studier blandat med arbete ger andningshål i tillvaron. Tyvärr har regeringen inte lyckas komma till beslut när det gäller frågan om individuellt kompetenssparande. I den statliga utredningen som blev färdig föreslogs en start . Regeringen kom dock med en proposition i ärendet först . Då föreslog man en start , försenat. Det var också det beslut som tog. Propositionen var dock inte ens ett halvfärdigt förslag och de kompletteringar som utlovats har inte kommit. Därför blir det inget införande av det individuella kompetenssparandet under detta år. Ingen proposition är heller aviserad framåt. Regeringens förslag var också starkt begränsat och hade inte kommit att medverka till den dynamik som är nödvändig. har länge drivit kravet om att a-kassemedel ska kunna användas till arbetstagare som ersätts av en arbetslös person. Ett friår kan användas till mycket, till exempel till att bygga på sin kompetens eller till att starta eget företag. Det har visat sig att många av dem som utnyttjar möjligheten att ta ett friår är kvinnor mellan i den offentliga sektorn, en grupp med mycket höga ohälsotal. Ännu är det för tidigt att säga om friåret också kan minska ohälsan bland arbetslösa. Men om många arbetslösa får arbete borde det få effekt på hälsan, även om det inte omgående leder till att den arbetslöse får ett fast jobb. Den gemenskap man får på arbetsplatsen, en eventuellt förbättrad ekonomi och brytande av invanda mönster kan vara en oerhört positiv effekt för den arbetslöse. Friåret innebär också att den arbetstagare som utnyttjar friåret återkommer mer stimulerad till sin gamla arbetsplats och många kan därmed ha undvikit utbrändhet. förordar att friårsförsöket fortsätter, gärna i utvidgad form, för att sedan grundligt utvärderas. Varje människa har ansvar för sitt eget liv, för sig själv, men också för andra. Alla måste ställa frågan vad som är viktigt i livet och tillåta svaret på frågan att forma tillvaron. Man måste ta vara på livet så man orkar arbetslivet ut. En människa som upplever stress måste fråga sig om stressen kommer inifrån henne själv eller utifrån omvärlden. Är det arbetsliv eller privatliv som utgör största stressfaktorn? Alla måste ta ansvar för sin egen hälsa. För att skapa balans i tillvaron måste man våga säga nej till vissa saker. När yrkeslivet tenderar att bli alltmer gränslöst gäller det att skapa egna gränser för sig själv och för andra. Viktiga åtgärder för att skapa en hög trivselnivå i livet är att främja balansen mellan arbete och fritid vårda relationer med släkt och vänner främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje på arbetsplatsen framföra klagomål till den det berör utföra arbetet så att man kan vara stolt över det se till att man har en arbetsbeskrivning som man förstår vara delaktig på arbetsplatsen och komma med förbättringsförslag ta tid för sammanhängande återhämtning med tillfälle till miljöombyte och vila. Det är viktigt att påtala arbetsgivarens ansvar att skapa ett arbetsliv där människor kan behålla hälsa och arbetsglädje trots snabba förändringar och högt tempo. Om personalen har goda arbetsvillkor och känner delaktighet i verksamheten så blir personalrekrytering ett mindre problem. Tillväxt och lönsamhet kan baseras på personalens välbefinnande och medinflytande. Det är bekymmersamt att konstatera att sjukskrivningar och utbrändhet är störst inom den offentliga sektorn. Arbetet måste organiseras så att människor inte slits ut. Strävan måste vara hela människor i ett helt företag. Viktiga åtgärder är att främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje på arbetsplatsen ställa rimliga krav och ge varje arbetstagare en tydlig arbetsbeskrivning införa flexibel förläggning av arbetstid utifrån verksamhetens behov och de anställdas önskemål informera om rutiner när det gäller framförandet av klagomål uppmuntra och bevilja tjänstledighet för både mammor och pappor för vård av barn gör anställda delaktiga och ta vara på deras idéer för att utveckla verksamheten uppmuntra och belöna goda arbetsinsatser och goda idéer hålla utvecklingssamtal med varje anställd och nyttja samtalen som underlag för kompetensutveckling. Förutom den enskildes ansvar och arbetsgivarens ansvar så är det också politikernas ansvar att skapa ett uthålligt och gott arbetsliv. Politikens uppgift är där att använda sig av aktuell forskning som underlag för sina beslut och skapa goda förutsättningar för ett sunt företagande med sunda arbetstagare. Politikens uppgift är att ge goda förutsättningar för ett sunt företagande ge goda förutsättningar för ett friskt arbetsliv såväl i offentlig som privat sektor ge goda möjligheter för ökad rörlighet och god trygghet i arbetslivet ge goda förutsättningar för folkhälsoarbetet möjliggöra vinstdelningssystem för arbetslivet ge goda förutsättningar för kompetensutveckling i arbetet. Det är ett oerhört lidande som arbetsrelaterad ohälsa orsakar för enskilda individer . Dessutom beräknas kostnaderna för sjukersättning och sjukpenning till , bara under de första åtta månderna, vilket är en ökning med eller jämfört med . Totalt sett kommer ohälsan att kosta statskassan 2003. Långtidssjukskrivningarna har ökat markant. Därför är det viktigt för samhället att belöna hälsofrämjande insatser i arbetslivet. Det gagnar först och främst individen och möjliggör som aktiv i arbetslivet. Det är också bra för samhällsekonomin. När arbetsrelaterad ohälsa inträffar är det viktigt med tidiga aktiva insatser och rehabilitering så man snabbt kan komma tillbaka till arbetslivet. Målet ska vara färre och kortare sjukfall. Vi anser att ökade resurser måste tillföras sjukvården för att köer ska kunna kortas. Verkligheten är dock att sjukskrivningskostnaderna ökar lavinartat som allt mindre resurser går till rehabilitering. Vi vill införa en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring, i linje med utredning Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78). anser att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga sektorerna (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialstjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör som har motsvarande ansvar men olika mål och medel. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även individen äger självfallet ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. 2004 satsar vi på rehabiliteringsförsäkringen, och utökar satsningen 20052006. anser att denna satsning kan leda till stora vinster för den offentliga sektorn. anser också att det är viktigt att man i olika sammanhang börjar fokusera på individens arbetsförmåga snarare än arbetsoförmåga. För att stärka detta synsätt och se till individuella möjligheter bör man helt slopa de fasta stegen i sjukersättningen som är 25, 50, . Det innebär att en person som arbetar till och får ersättning till inte kan öka arbetsinsatsen även om det enligt dennes läkare skulle vara möjligt. Vi anser att dagens system inte tillvaratar den individuella förmågan. Systemet uppmuntrar heller inte till ökad arbetsinsats om det inte ryms inom ramen för de fasta stegen. Detta är helt fel. Vi förespråkar istället största möjliga flexibilitet genom att ersättningen individanpassas mellan . Detta för att underlätta för en arbetstagare att kunna komma tillbaka till sitt arbete i den takt han kan och förmår. måste självfallet arbeta på ett aktivt sätt med såväl fysisk som psykisk ohälsa. Verket bör fungera som en närvarande och uppsökande samarbetspartner för de företag, organisationer och offentliga förvaltningar som vill ha råd och stöd i arbetet med fysisk och psykisk ohälsa. Arbetet med arbetsrelaterad stress bör ske med det breda perspektiv som angivits i denna motion. Det förebyggande arbetets betydelse kan inte överskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighet att genomföra systematiskt arbetsmiljöarbete på varje arbetsplats. Hela personalen ska involveras i arbetet. Det ger en ökad medvetenhet om hur ett hälsofrämjande arbetsliv kan skapas så att människor trivs och mår bra. 5.13 Drogers inverkan på arbetslivet Det finns en bred uppslutning kring målet att arbetslivet och arbetsplatserna skall vara drogfria. Alkohol och andra droger på jobbet är en säkerhetsrisk för omgivningen och kan inte accepteras. Droger försämrar även arbetsprestationen vilket inte bara drabbar arbetsgivaren utan även den som missbrukar. På många arbetsplatser finns en väl fungerande verksamhet för att fånga upp arbetskamrater med alkohol- och drogproblem. Detta koncept bör spridas till fler arbetsplatser. Alkoholmissbruket är ett av vårt lands största sociala och medicinska problem. har anslutit sig till WHO:s mål att alkoholkonsumtionen ska minska med . Tyvärr visar det sig att alkoholkonsumtion inte varit på så höga nivåer som den är . Alkoholkonsumtion bara ökar och har ökat . har samhällets kostnad för alkoholkonsumtionen ökat med 30 miljarder och beräknas uppgå till beloppet . Stat, landsting och kommuner ska föregå med gott exempel när det gäller att avglorifiera alkoholkonsumtionen. Vidare är det rimligt att slå fast att allmänna medel inte ska användas för spritkonsumtion. Spritfri representation har i detta sammanhang ett stort symbolvärde. Folkhälsoarbete måste bedrivas på alla nivåer i samhället: nationellt, regionalt och framförallt lokalt. Kommuner och landsting har ett viktigt uppdrag i att våga arbeta förebyggande. Goda exempel finns som visar att kommuner som har satsat utifrån ett friskhetsperspektiv och har avsatt resurser för friskvård har minskat antalet sjukdagar per anställd trots att kommunerna i övrigt bevittnar en ökning av sjukfrånvaron.