mot · GR02MJ474 · 2003-10-07 00:00:00 — Vi föreslår även att inrättandet av skyddsområden intensifieras. beslut om att ansöka hos IMO om att få klassad som ett särskilt känsligt havsområde måste verkställas av regeringen. miljö är så allvarligt hotad att det är hög tid att gå från ord till handling! 8.4 Grönområden i storstäder och tätorter Grönområden i stadsmiljöer är av stor betydelse för både människor och djur. Det är vetenskapligt belagt att vi blir friskare av att ha tillgång till grönområden, t.ex. en park, så att vi kan följa årstidernas växlingar etc. Flera grönområden är dock hotade till följd av exploatering. Bevarandet av grönområden är viktigt av flera skäl. Dels ger de möjlighet till fritidsaktiviteter och rekreation för människor, vilket i sin tur bidrar till god hälsa och livskvalitet, dels är det viktigt för den biologiska mångfalden och miljön. Närheten till grönområden tycks enligt flera undersökningar ha en avgörande betydelse för om människor ska ge sig ut på promenader. För de allra flesta är tillgången till bostadsnära rekreationsområden av stor betydelse för livskvaliteten eftersom den gör regionen attraktiv. Fjällen och skärgården är attraktivt att besöka på semestern, fiskesjön och svampskogen för helgutflykten. Även behöver vi dock en stunds avstressande avkoppling då vi får möjlighet till frisk luft, dagsljus och motion. Då utgör parker och andra grönområden ett viktigt inslag för människor som bor och verkar i stadsmiljöer. Vardagspromenaden in mot centrum är kanske dagens enda utevistelse. Det har ett stort värde att vi kan kombinera nytta med nöje och ta en promenad längs en trivsam gångväg. En grön stad är inte bara vacker och trevlig. För att våra barn ska ha goda förutsättningar att utveckla intresse och känsla för naturen är det viktigt att de ofta får tillfälle att vara i naturen. Skogen och parker nära hemmet, skolan eller dagis kan grundlägga ett naturintresse och ansvar inför det levande. Parker kan vara levande klassrum där kunskap om natur, ekologi, kultur och historia m.m. kan studeras. Det finns skolor som arbetar med odlingsprojekt, holkuppsättning, dammar etc, men ofta saknar skolgårdarna naturmiljöer. Barn finner ofta nya spännande lekar i stimulerande och varierande lekmiljöer. Detta bör uppmuntras och tillämpas i större utsträckning bland skolorna. Vistelser i naturen gör dessutom barnen starkare, friskare och mer koncentrerade. Vidare argumentation och yrkande om utomhuspedagogik finns i vår motion om . Alla behöver närhet till grönområden. Tillgängligheten till grönområden för äldre, sjuka och handikappade och deras möjligheter till utomhusaktiviteter är särskilt viktig att betona. Svenska liksom utländska studier från sjukhus och vårdinrättningar har visat på ett minskat behov av läkemedel, smärtstillande mediciner och sömntabletter när patienter ges möjlighet att komma ut i parker och naturområden. De fungerar bättre socialt och mår fysiskt bättre. Det finns fler positiva kopplingar mellan sjukvård och utomhusvistelser i grönområden. Patienter inom sjukvården samt boende inom äldrevården bör ges bättre möjligheter till utomhusvistelser och naturupplevelser. Naturmark och grönområden i och kring staden hjälper oss även att dra nytta av naturens förmåga att rena smutsig luft och orent vatten. Den stora ansamlingen av människor i städer ökar risken för att oönskade ämnen når skadliga halter. Här fyller de gröna områdena i och kring staden en viktig funktion, men för att de inte ska ta skada så måste områdena vara tillräckligt stora. Vad ovan anförs om grönområdenas betydelse i stadsmiljöer bör ges regeringen till känna. 8.5 Ideella organisationers betydelse för naturvården Organisationer som och är antagligen de som har den bästa bevakningen av bevarandet av den biologiska mångfalden i kulturlandskapet. Även studieförbund och fiskevårdsföreningar spelar en stor roll i det ideella arbetet. Dessa organisationer studerar och följer vaksamt hoten mot naturen, förmedlar och medverkar i opinionsbildningen och uppmuntrar till vård av byggnader och miljöer. I många fall bidrar organisationerna till skötsel och varsam förnyelse av dessa miljöer. Organisationernas verksamhet söker påverka utvecklingen på miljöområdet i positiv riktning. Även de närboende har ofta ett starkt engagemang och arbetar ideellt med lokal skötsel för att värna särskilt värdefulla naturområden. Om ska vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskt hållbar utveckling är det nödvändigt att ta tillvara det engagemang som redan finns i verksamma organisationer. Det är dyrt för landet att låta bli. Ersättningen till de ideella krafterna är blygsam jämfört med vad tjänstemän och konsulter kostar. Anslagen till de ideella organisationer som är verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet bör räknas upp. Vad ovan anförs om uppräkning av anslag till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet bör ges regeringen till känna. 8.6 Turism och naturvård i samarbete Det finns många goda skäl till att skydda naturområden. De måste dock kunna förenas med möjligheten för de lokalt boende att få utkomst av de skyddade områdena. Ett starkt incitament för att skydda naturområden är att det finns ett stort naturintresse bland den stora allmänheten. Naturintresset kan främjas bl.a. genom en ekologiskt hållbar turism i skyddade naturområden, turism som ger fler människor möjlighet att se hur en riktigt gammal skog ser ut samt på så sätt får lära sig mer om dess betydelse för bl.a. den biologiska mångfalden. Detta måste komma fler tillgodo. Människor behöver i större utsträckning ges möjlighet att ta del av de skyddade naturvårdsområden som finns bevarade. På så sätt sprider vi kunskap och ökar förståelsen bland allmänheten för naturvärden. Det finns annars en risk att naturskyddsområden blir en undangömd tillgång för särskilt bevandrade naturvårdskännare. För landsbygden och i skärgården är turismen på många håll ekonomiskt mycket betydelsefull. Gårdsbutiker med lokalt förädlade produkter, konst, logi, utflyktsmål, aktiviteter och kurser är exempel på vad landsbygden har att erbjuda runtom i . Dessa exempel skulle likväl på många sätt med stor varsamhet kunna bedrivas i skyddade naturområden, vilket till viss del sker. Efterfrågan på resmål med genuina upplevelser växer ständigt. Detta tar vi tillvara om vi stödjer etablerade och blivande entreprenörer, som vill skapa och utveckla nya resmål och upplevelser på landsbygden och i naturintressanta områden. Allmänhetens intressen och naturskyddsintressen måste länkas samman i högre utsträckning så att en hållbar utveckling av besöksnäringen på landsbygden främjas. Detta kan bidra till ökad förståelse för naturvårdens betydelse. Vad ovan anförs om att utveckla en ekologiskt hållbar turism där de lokalt boende får utkomst av skyddade reservats- och naturskyddsområden bör ges regeringen till känna. 8.7 Genteknik och GMO En genetiskt modifierad organism (GMO) är förändrad i arvsmassan på ett sätt som inte sker naturligt. Med hjälp av genetiska verktyg kan organismer förändras så att de får egenskaper som de har saknat, och kanske aldrig hade kunnat få på traditionellt sätt. En viktig skillnad mellan att förädla djur och växter på traditionellt vis jämfört med hjälp av genteknik, ligger i överskridandet av naturliga artbarriärer. Dessutom ändras endast ett fåtal gener, till skillnad från naturliga korsningar, där ett antal gener utöver den önskade flyttas mellan individer. 8.7.1 Möjligheter och risker Gentekniken är, rätt nyttjad, till stor nytta inom jordbruk och livsmedelsproduktion liksom inom medicin och miljövård. Utvecklingen går mycket snabbt och nya tillämpningar och produkter presenteras ständigt. Växtförädling, nya kretsloppsanpassade material och hållbara energiprocesser är exempel på områden där gentekniken redan är eller kan bli ett viktigt instrument. Tekniken är dock förenad med risker som kan vara mycket långsiktiga och svåra att upptäcka om de blir verklighet. Gentekniken måste därför ha stränga regler som skyddar människan och miljön. Möjligheterna med gentekniken måste kombineras med ständig vaksamhet, en öppen och bred samhällsdebatt och tydliga gränser för vad som är tillåtet. Tillämpningen av genteknik inom jordbruk och livsmedelsproduktion är omdiskuterad och väcker starka reaktioner hos såväl konsumenter som producenter. Tekniken är relativt ny och det sker nya framsteg. Därför upplevs utvecklingen ibland som alltför snabb. Tiden mellan forskning och praktisk tillämpning blir ibland för kort för att effekterna på miljön ska vara kända och etiska problem tillräckligt utredda. Det ligger en utmaning i att utveckla ny teknik och att ta fram ett regelverk som ger säkerhet för miljön och trygghet för människorna. Det går därutöver att lägga fast vissa generella gränslinjer. Ingrepp som ger högre avkastning men leder till lidande eller permanenta sjukdomstillstånd för våra husdjur ska inte tillåtas. Så kallade markörgener som ger antibiotikaresistens ska inte förekomma i produkter på marknaden. Detta bör ges regeringen till känna. 8.7.2 Försiktighetsprincipen och obligatorisk ansvarsförsäkring Försiktighetsprincipen måste alltid tillämpas. De inom EU föreslagna reglerna för ansvar vid miljöskada måste tillämpas även när det gäller genteknik. Förädlingsföretaget ska vara ansvarigt för att det utsäde som tas fram är säkert och att det finns korrekta anvisningar för hur det får användas. Odlaren är skyldig att följa dessa anvisningar. I det fall odling av genetiskt modifierade grödor skulle ge negativa effekter på miljön, trots att anvisningarna följts, är det utsädesförädlarens ansvar. Det strikta ansvaret bör kombineras med en obligatorisk ansvarsförsäkring. har i en tidigare motion yrkat på att ett strikt ansvar för miljöskada även ska gälla för genteknik, kombinerat med en obligatorisk ansvarsförsäkring. Detta yrkande har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta. 8.7.3 Säkerhetsavstånd och noggrann övervakning Vid odling av genetiskt modifierade växter som kan korspollinera med andra odlade grödor eller vilda växter måste särskilda krav ställas på säkerhetsavstånd kring odlingen och noggrann övervakning. Dessa regler måste finnas på EU-nivå men måste kunna skärpas på regional och nationell nivå efter de ekologiska förutsättningar som gäller. Särskild hänsyn måste tas till det faktum att den ekologiska odlingen inte accepterar genetiskt modifierade grödor. Regeringen bör verka för detta i det pågående arbetet inom EU. Vad ovan anförs om korspollinerade grödor bör ges regeringen till känna. Inom EU pågår en diskussion om man bör inrätta större arealer, där genmodifierade växter inte tillåts odlas, s.k. GMO-fria zoner. Zonerna skulle vara en form av skyddsnät, om något skulle visa sig gå snett med den genetiska förändringen och man vill återgå till den ursprungliga genetiska sammansättningen. I de GMO-fria zonerna skulle det då finnas en form av genetisk artbank. Livsmedel som härrör från eller innehåller genetiskt modifierade grödor måste märkas. Frågan om märkning av produkter, t.ex. kött och mjölk från djur som ätit foder som är genetiskt modifierade grödor, är komplicerad. Det finns stor risk att det kommer att vara på närmast omöjligt att garantera att foder är helt och hållet fritt från genetiskt modifierat material. I så fall skulle alla produkter komma att behöva märkas och märkningen förlorar i värde då inget val finns. Som grundprincip anser vi dock att det bör framgå av slutprodukten att genetiskt modifierat foder använts. För yrkande i detta avseende hänvisas till jordbruksmotion. Forskningen behövs för att vi ska få kännedom om miljöproblemen, hur de uppstår, vilka effekter de får både och hur människor och natur påverkas. Utöver att forskningen får erforderliga resurser, krävs att gapet mellan miljöforskningen och medborgarna minskar. Miljöforskningen måste populariseras. Det finns annars en uppenbar risk för att forskningen endast blir en angelägenhet för några få. Därmed minskar också möjligheterna att omvandla forskningen i praktisk politik. Det arbete som pågår för att öka tillgängligheten och för att göra forskningen mer lättöverskådlig måste drivas med kraft. Genom att intensifiera detta arbete kan medborgarna stärka sina möjligheter att medverka till en hållbar utveckling. har i en tidigare motion yrkat på att intensifiera arbetet med att minska gapet mellan miljöforskningen och medborgare men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Det är viktigt att och EU satsar stora resurser på forskning och utveckling inom genteknikområdet. Rätt använd kan tekniken minska miljöbelastningen och öka livsmedelsproduktionen på ett uthålligt sätt. Det är nödvändigt att det finns tillräckligt med offentliga forskningsmedel för att inte utvecklingen på området ska styras av de stora förädlingsföretagen eller tillverkarna av bekämpningsmedel. Forskning bör inriktas på grödor med ett bättre näringsinnehåll, tålighet mot sjukdomar samt utveckling av råvaror till energi och råvaruproduktion. Vad ovan anförs om att och EU ska satsa mer resurser på forskning och utveckling på genteknikområdet bör ges regeringen till känna. Viktigt är också att forskarna får fri tillgång till forskningsresultaten kring genteknik. Forskningsresultaten får inte gömmas som några privata företags affärshemligheter. Det är mycket oroande att se hur stora multinationella företag genom genteknik vill anpassa utsäden att bli resistenta mot just dessa företags bekämpningsmedel. En stark beroendesituation skapas, vilket inte är önskvärt. Detta hotar också den sedan urminnes tider rotade traditionen att bonden har rätt till sitt utsäde. Skapandet av grödor som är motståndskraftiga mot bekämpningsmedel leder jordbruket i fel riktning och bör inte godkännas. Vad ovan anförs om fri tillgång till forskningsresultat kring genteknik bör ges regeringen till känna. 10 Miljön i EU och övrigt internationellt samarbete måste på olika sätt medverka i det internationella miljösamarbetet. Den framskjutna plats som har i miljösammanhang måste utvecklas. Andra länders militära medel ingår inte längre i hotbilden. Hoten är istället miljöförstöring och rovdrift på knappa resurser, vilket kan skapa såväl mellanstatliga som inomstatliga konflikter. De mest påtagliga globala miljöhoten är klimatförändringar och uttunning av ozonskiktet. Vattenbrist kan också skapa en grogrund för uppslitande konflikter. Skogsskövling och jordförstöring förstör levnadsrummet för människor, djur och växter. Att ta steget in utan att arbeta för en lösning på dessa problem är förödande. Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning för att fred och säkerhet ska bli varaktiga tillstånd. Internationellt miljösamarbete är av yttersta vikt för att komma till rätta med dessa problem. måste spela en aktiv roll i detta samarbete och aktivt arbeta med frågorna i internationella organ som EU och FN. Vi har även lagt förslag i om att inrätta en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens, som en form av mellanstatligt samarbete. 10.1 behöver en gemensam miljöpolitik Det är dags att inse att den dag är förbi när miljöfrågorna i första hand kan ses som en nationell fråga. Visst talas det om global miljösamverkan, men det kan enbart genomföras genom fast och bindande samarbete. bör agera som ett bra exempel och ligga främst när det gäller höga miljökrav, teknologiskt och solidariskt nytänkande m.m. För att nå verkliga lösningar på de globala miljöhoten måste vi öka engagemanget i den internationella miljöpolitiken. Detta av flera skäl: På en öppen världsmarknad kan inte det egna landets näringsliv exponeras alltför hårt genom långtgående miljökrav utan att följden blir företagsnedläggning och flyttning av produktionen till länder med betydligt lägre miljökrav. De resultat vi kan åstadkomma genom drastiskt höjda miljökrav i ett enskilt land blir ett litet eller i värsta fall försumbart bidrag till att lösa gränsöverskridande eller globala miljöproblem. 10.1.1 Common Environmental Policy CEP har tagit fram ett första förslag till inriktning på en gemensam europeisk miljöpolitik GEM. Fortsättningsvis använder vi begreppet CEP, Common Environmental Policy, med tanke på att vi avser att förslaget ska diskuteras i ett internationellt och vidare perspektiv. kommer att vidareutveckla arbetet med CEP samt återkomma med diskussion kring denna politik. Kortfattat redogörs nedan utgångspunkterna för CEP. Målen för en gemensam europeisk miljöpolitik (CEP) bör vara tvådelat: För det första måste ambitionsnivån i EU:s inre miljöarbete stärkas. EU bör bli ett skyddande drivhus för en gradvis omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle. Långtgående miljöskatter och lagstiftning blir möjliga om alla länder samarbetar. Inget land borde få locka till sig företag och jobb med lägre miljökrav s.k. miljödumpning. Genom en fortgående utvidgning med fler länder, och genom ett massivt miljö- och utvecklingsbistånd till övriga länder i närområdet, kan miljösituationen i radikalt förbättras. För det andra måste EU ta på sig rollen att vara miljöns stridbare förkämpe i det internationella samarbetet. Inom ramen för FN, WEU, IMF och ska EU vara starkt pådrivande för att skärpa och utvidga internationella miljökonventioner och bidra till att anpassa regelverk för handeln i en riktning som försvårar miljödumpning. I kraft av en ökad politisk samstämmighet i miljöfrågorna och en stor ekonomisk tyngd, kan EU som enda globala aktör sätta press på . Den möjligheten bör i ökad utsträckning användas. EU:s globala miljöpolitik bör ha ett solidariskt utvecklingsperspektiv gentemot de fattigare länderna. Ett förstärkt bistånd med tydlig inriktning mot hållbar utveckling bör vara ett viktigt fundament. Vad ovan anförs om en gemensam europeisk miljöpolitik (CEP) bör ges regeringen till känna. 10.1.2 Miniminivåer för miljöskatter Vi måste ha en tydlig miljöstyrning på EU-området, då nationella konkurrensvillkor alltmer ersätts av internationell konkurrens på den gemensamma marknaden. Olika konkurrensvillkor p.g.a. olika miljöregler och miljöskatter kan fungera som en drivkraft men också som ett hinder, vilket redan nämnts i denna motion. Gemensamma miljöskatter är ett av verktygen för att komma över detta hinder. Att använda skatteinstrumentet kan stimulera teknikutvecklingen som länderna inom EU inte utsätter varandra för skattekonkurrens på ett så viktigt område som miljön. har den varit kallsinnig till att införa gemensamma miniminivåer. Vi hoppas att det ändrar sig. måste våga ta steget och säga att vi behöver miniminivåer för miljöskatterna i EU och att dessa skattenivåer kan beslutas genom majoritetsbeslut. Detta vore bra för miljön, och det är ett bra sätt att skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom EU. , som bejakar EU-samarbetet, vill att dessa miniminivåer för miljöskatter i EU förverkligas. bör därför driva frågan om miniminivåer för miljöskatter i EU. För yrkande i detta avseende hänvisas till vår EU-motion K353. I grund och botten är detta inte en skattefråga utan en miljöfråga. Att införa gemensamma miniminivåer för miljöskatter betyder inte att EU ska ha harmoniserade skatter på alla områden. Miljön utgör ett tydligt område där ökad överstatlighet är nödvändig. Detta gäller naturligtvis även på miljöskatteområdet. måste våga erkänna detta. Den ökade överstatligheten på miljöområdet är speciellt viktig om EU ska kunna agera som en stark kraft på den internationella miljöscenen. som det behövs en ökad överstatlighet på miljöområdet är det viktigt att slå fast att enskilda länder måste kunna gå längre i miljöarbetet om det finns klara motiv för detta. har i en tidigare motion yrkat på ökad överstatlighet på miljöområdet inom EU men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 10.1.3 Miljöpröva EU:s ekonomi EU:s politik ska inte stödja aktiviteter inom olika politikområden som i miljöpolitiska sammanhang måste bekämpas. Miljökonsekvensbeskrivningar måste genomsyra EU:s verksamhet. Det är helt enkelt dags att miljöpröva EU:s ekonomi. Att redan från början väga in de miljömässiga effekterna gör att beslut som är negativa för miljön kan undvikas eller att miljöeffekterna minimeras. bör vara pådrivande för att EU:s ekonomi skall miljöprövas. Om EU ska kunna ställa krav på andra så måste man själv agera som ett föredöme. har i en tidigare motion yrkat på att miljöpröva EU:s ekonomi men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 10.1.4 Skärpning av kemikaliepolitiken Det förslag som lagt om den gemensamma kemikaliepolitiken REACH kommer inte att få den effekt som krävs för att minska de naturfrämmande ämnena i ekosystemen. måste vara drivande för att utbytesprincipen och försiktighetsprincipen skall gälla inom EU:s kemikaliepolitik. I det förslag som ligger är principerna urvattnade. Därmed riskerar kemikalieanvändningen att gå åt helt fel håll, för de länder som redan gått före med att begränsa kemikalieanvändningen. Det får aldrig bli så att något land tvingas sänka sin nivå i kemikaliepolitiken. 10.1.5 Tydliggör EU:s fiskereform I den nya fiskereformen som presenterats av finns inga tydliga tidtabeller och åtgärdsplaner för att minska fiskekapaciteten. har EU som mål att minska fiskeflottans kapacitet med . De genomförda nedskärningarna har dock enbart utgått från fiskeflottans tonnage. som tonnaget minskat har fartygens fångstkapacitet ökat genom effektivare fångstmetoder och utrustning, vilket bland annat stimulerats av subventionerna till nya högeffektiva fiskebåtar. Det är inte rimligt att EU har mål och medel som går i helt motsatt riktning. Därför är det viktigt att upphöra med subventionerna till nya högeffektiva fiskebåtar och dessutom komplettera förslag till fiskereform med tydliga tidtabeller och aktionsplaner för att minska fiskeflottans kapacitet. För att uppsatta mål om att minska fiskeflottans kapacitet verkligen ska fullföljas av respektive land krävs också att det finns ett fungerande sanktionssystem. har i en tidigare motion yrkat på att komplettera EU:s fiskereform med tydliga tidtabeller, aktionsplaner samt sanktionssystem för att minska fiskeflottans kapacitet men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 10.1.6 EU:s viktiga roll på genteknikområdet Arbetet med regler på EU-nivå för genetiskt modifierade grödor är exempel på hur svår denna utmaning är. Regelverket har diskuterats inom EU och de nya reglerna beräknas träda i kraft . Arbetet har tagit och råder ett s.k. de facto-moratorium på detta område, vilket innebär att inga godkännanden kunnat ske . En av anledningarna till att bejaka EU-arbetet är möjligheterna att samarbeta kring miljöfrågor, t.ex. gentekniken, som är gränsöverskridande. För att komma till rätta med gränsöverskridande miljöproblem behövs gränsöverskridande samarbete. har i en tidigare motion påpekat vikten av ett aktivt samarbete inom EU i genteknikfrågor men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Gentekniken är ett utmärkt exempel på en fråga där samarbete på EU-nivå är bättre än parallella nationella beslut. Beslut på EU-nivå måste dock, som alltid, ge möjlighet för regioner och länder att ha möjlighet att ingripa om det finns risk för skador på miljö eller människors hälsa. EU måste verka för att enskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt stoppa odling av genetiskt modifierade grödor om fara för miljö eller hälsa uppstår. Reglerna för godkännande av genetiskt modifierade grödor måste också hållas uppdaterade så att de är i takt med utvecklingen. Vad ovan anförs om vikten av att enskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt stoppa odling av genetiskt modifierade grödor om fara för miljö eller hälsa uppstår bör ges regeringen till känna. EU har en central roll att spela på den internationella miljöscenen.