mot · GR02U341 · 2003-10-07 00:00:00 — Med tanke på den ansträngda statsbudgeten bör regeringen hellre välja att dra ner personal på de stora ambassaderna än att helt lägga ned representationen i fler länder. 13.1 EU:s kandidatländer och anser att av princip bör ha ambassader i samtliga EU-kandidat- och anslutningsländer. Så är inte fallet . En alternativ framtida lösning är givetvis att utveckla konceptet med gemensamma EU-ambassader. Dessutom har det länge funnits ett behov av en fast utrikesrepresentation i , . Detta är speciellt viktigt för att nära kunna följa händelseutvecklingen i sista diktatur. 13.2 EU-ambassader och gemensam EU-diplomati De fem nordiska ambassaderna inom Berlinanläggningen inklusive det gemensamma huset för utställningar, konferenser, viseringskansli m.m. har gett en uppmärksamhet som vi aldrig skulle kunnat uppnå ensamma. Därtill kommer att fått faciliteter som vi inte skulle haft råd att ordna själva. De mycket positiva erfarenheterna från Berlinanläggningen bör tas till intäkt för att vidareutveckla konceptet. ser gärna att gemensamma ambassader för flera EU-medlemsländer etableras . Precis som i fallet med en nordisk ambassad torde samordningseffekterna vara betydande. Inom EU växer ett ökat samarbete kring diplomatin fram. Framför allt är det kommissionens kapacitet och resurser som en diplomatisk aktör utanför som diskuteras. Då förbättrar sin förmåga att göra viktiga analyser och landrapporter, samt ökar sin representativa roll, bör det finnas möjligheter för som EU-medlem att dra nytta av detta. Det handlar inte om att på något sätt skall ersätta det nationella behovet av bilaterala diplomatiska relationer, men däremot kan ännu mera dra nytta av rapporter som skrivs inom EU och utnyttja EU-kontor i de länder där saknar representation. kan det således bli tal om att slå ihop ambassader mellan EU-medlemmar i stil med den fysiska integreringen av de nordiska ambassaderna i . anser att regeringen bör utreda möjligheterna för dels en fysisk integrering av flera EU-medlemsländers ambassader, dels hur i ökad utsträckning kan dra nytta av EU-diplomatin. 13.3 MR- och miljöattachéer Det är av yttersta vikt att främjandet av mänskliga rättigheter genomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därför räcker det inte med att skriva vackra ord i handlingsprogram, utan det måste även praktiseras inom utlandsmyndigheterna. Inom det militära och säkerhetspolitiska området har man på vissa strategiskt valda ambassader placerat militärattachéer. Detta för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer med andra stater, samt att följa utvecklingen på plats i viktigt regioner. På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen kring de mänskliga rättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner, samt underlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet och koordineringen med internationella organ och organisationer. föreslår besluta att ge regeringen till känna att förutsättningarna för att utse MR-attachéer bör utredas. Lika viktigt som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externa samarbetsmöjligheter för mänskliga rättigheter, är bevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéer kan inrättas vid lämpliga ambassader, så kan även miljöattachéer inrättas. Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner där miljöförstöringen är extremt påtaglig, eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. föreslår besluta att ge regeringen till känna att förutsättningarna för att utse miljöattachéer bör utredas. 13.4 Integrering med handels- och exportfrämjande verksamhet genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheterna och biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ett liknande sätt anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen. Med många länder och regioner så är den dominerande verksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, och utrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenska handels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellan ambassader utomlands och till exempel olika handelskammare och exportråd. Vi anser att möjligheterna att mer integrera svenska handelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främja en samordnad utrikespolitik, bör ses över. Framför allt i ekonomiska starka nationer, samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökad utsträckning bör samordnas. Inom utgiftsområde 5 gör vi effektiviseringar bland några anslag, mot bakgrund av de ansträngda statsfinanserna. Sammanlagt sparar vi jämfört med regeringen; inom anslagen 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer, 5:3 Nordiskt samarbete, 5:5 Inspektion för strategiska produkter, 5:8 Bidrag till (), 5:9 samt 5:10 Information m.m. Jämfört med förra årets budgetproposition har regeringen gjort ett antal omstuvningar och sammanslagningar av anslagen för utgiftsområde 5. Bland annat så har förra årets anslag 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling gått upp i årets 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning. tycker liksom att Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling är ett avsnitt som ska avvecklas. budget ingår förra årets anslag 5:16 Europainformation i anslag 5:10 Information m.m. anser fortfarande att Europainformationen kan minskas genom ett ökat ansvarstagande av . anser vidare att det mot bakgrund av regeringens länge uttalade ambition att minska SIPRI:s beroende av statliga bidrag, inte är rimligt att budgetanslaget 5:7 Bidrag till ökar om än i mindre grad . Skånberg (kd)