ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf310 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av ersättningen till flyktingbarn. I har vi generella barnbidrag som utbetalas för varje barn . Utbetalningen sker till modern. Kravet är svenskt medborgarskap. Dessutom finns ett flerbarnstillägg för dem som har tre eller flera barn. Anledningen till flerbarnstillägget är att kostnaderna ökar om en familj har många barn. För flyktingbarnen är dock inte principen densamma. För barn mellan utbetalas per dag. Barn mellan får per dag och till barn som är utbetalas ett bidrag med per dag. Det som däremot är förvånansvärt är att för tredje barnet och uppåt halveras beloppen för samtliga barn. Att vara flykting innebär säkerligen stora svårigheter för alla. Att vara flyktingbarn kan te sig än mer jobbigt. Det är lätt att man jämför med kamraterna och deras ekonomiska situation. Jag anser att det borde göras en översyn av ersättningen till flyktingbarnen i syfte att få kunskap om den ekonomiska situationen för flyktingfamiljer med flera barn.
mot · GR02Sf311 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om allmänna barnbidrag i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ensamstående pappor får del av barnbidrag i den omfattning som motsvarar pappans del av barnets umgänge. För barn som är bosatta i , skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran, lämnas allmänt barnbidrag med . Rätten att uppbära barnbidrag har i normalfallet modern enligt § 4, vilket framgår av lagen om allmänna barnbidrag . I en familj där både mamman och pappan sammanbor med barnet uppstår i normalfallet inga problem med att bidraget utbetalas till mamman. Värre är det när föräldrarna separerar, vilket sker i mer än hälften av alla familjer, ett förhållande som lagstiftaren knappast kunde föreställa sig. De flesta föräldrar har delad vårdnad efter en separation och i många fall, ett växelvis boende. Det är viktigt för barnet att ha en god kontakt med båda föräldrarna. Lyckligtvis, för både barn och föräldrar, blir pappor mer närvarande, i stället för att inta en varannan helg-förälderroll. Det som inträffar i en situation som beskrivs är att barnbidraget även fortsättningsvis kommer att utbetalas till mamman. Detta trots att barnet vistas hos båda föräldrarna. Att en pappa inte har en laglig rätt till hälften av barnbidraget leder till att han inte får del av ett allmänt bidrag vars syfte är underlätta barnets uppfostran och uppehälle. Även om denna fråga för flera får en positiv lösning, finns det exempel på situationer där pappan går miste om hela barnbidraget. För en pappa med fyra barn som bor växelvis, betyder avsaknad av laglig rätt till barnbidrag att han går miste om hälften av (inkl. flerbarnstillägg). Det är en form av diskriminering som inte kan vara lagstiftarens intention. Målsättningen är att ge föräldrar av båda könen rättvisa förutsättningar att utöva ett aktivt föräldraskap. I föräldraskapet ryms som en naturlig del kostnader för uppehälle, aktiviteter, kläder och annat som ett barn behöver få hos båda föräldrarna. Det är viktigt att lagen om allmänna bidrag moderniseras och anpassas till familjens situation och inte till den kärnfamiljsidyll som rådde för flertalet .
mot · GR02Sf312 · 2003-10-07 00:00:00 — Karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare. Arbetsmarknaden förändras och den fasta heltidsanställningen är inte den lösning som efterfrågas av alla. En inte helt ovanlig modell är att ha två fasta deltidsarbeten, t.ex. att arbeta på en arbetsplats och andra dagar på en annan. Människor som på detta sätt kombinerar två eller flera deltidsanställningar kommer i kläm i dagens regelverk för karensdagar vid sjukdom. Det finns inga regler för samordning av sjuklönen mellan olika arbetsgivare. Detta betyder att en anställd som exempelvis arbetar måndagonsdag på ett ställe och torsdagfredag på ett annat, och som blir hemma från arbetet på grund av sjukdom, drabbas av eftersom måndagen räknas som första sjukdag hos den första arbetsgivaren och torsdagen som första sjukdag hos den andra arbetsgivaren. Det är inte rimligt att deltidsanställda har fler karensdagar och därmed ett sämre socialt skydd än heltidsanställda. Detta problem borde enkelt kunna åtgärdas genom en översyn av regelverket. En tänkbar modell skulle exempelvis kunna vara att personer med flera deltids-anställningar, om de vill undvika , ska anmäla sjukdom till samtliga arbetsgivare redan den första sjukdagen. Endast den första sjukdagen skulle då utgöra karensdag. Sett ur arbetsgivarnas perspektiv skulle detta betyda att karensdagarna fördelas mellan arbetsgivarna i samma proportion som den anställdes arbetstid är fördelad. Att den anställde anmäler sjukdom till flera arbetsgivare första sjukdagen skulle vara en motsvarighet till att personer som är berättigade till både sjukpenning och sjuklön redan med dagens regler är skyldiga att göra sjukanmälan till både och arbetsgivaren. En sådan regeländring skulle alltså inte innebära att någon ny generell princip introduceras i socialförsäkringssystemet. I årets budgetproposition skriver regeringen att den under återstoden av 2003 samt avser att fortsätta den tekniska översynen av reglerna om karensdagen. Det är angeläget att översynen fullföljs möjligt och att den problematik som här beskrivs får en tillfredsställande lösning. Givetvis kan också andra tänkbara lösningar prövas tillsammans med den modell som skisseras här ovan. Beredningen av ärendet bör ske med beaktande av de arbetsrättsliga spörsmål som handlar om vad som kan regleras i lag och vad som får överlåtas till arbetsmarknadens parter.
mot · GR02Sf313 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvisningar och minderårigas kontakt med föräldrarna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grund för avvisning från inte föreligger om det innebär att minderårig berövas umgänget med den ena eller båda föräldrarna. Enligt åttonde artikel har var och en rätt till skydd och respekt för privatliv och familjeliv. Offentlig myndighet får inte inskränka åtnjutandet av denna rättighet. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter skall enligt artikel 9 ett barn inte hållas åtskilt från sina föräldrar mot sin vilja, utom när det är för barnets bästa. I artikel 10 stadgas att ansökningar från familjer som vill återförenas över statsgränser ska behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt. Trots att anslutit sig till såväl som FN:s konvention om barnets rättigheter, är det i möjligt att verkställa utvisningar där barn berövas umgänget med den ena eller båda föräldrarna. Detta kan till exempel ske då utvisning kan verkställas av barnet och den ena föräldern men ej den andra. Ett skäl till detta kan vara att familjebildning skett i i väntan på beslut om uppehållstillstånd och att föräldrarna kommit till från olika länder. Att beröva ett barn umgänget med den ena eller båda föräldrarna borde i normalfallet anses vara ett verkställighetshinder i samband med så kallade avlägsnandeärenden. bör tillkännage regeringen detta som sin mening.
mot · GR02Sf314 · 2003-10-07 00:00:00 — Kortare handläggningstider för asylsökande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tidsfrist i utlänningslagen för ensamkommande barn som söker asyl eller uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tidsfrist i utlänningslagen för handläggning av ärenden som gäller barnfamiljer som söker asyl och uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förkorta handläggningstiderna för asylsökande ensamkommande barn samt barnfamiljer. Handläggningstiderna i asylprocessen är ett långvarigt och kvarstående problem. De långa handläggningstiderna är nedbrytande för alla asylsökande, men är särskilt skadliga för barnen. Med traumatiska upplevelser före asyltiden och den långa ovissa väntan under asylprocessen i finns en uppenbar risk att barnens psykosociala utveckling äventyras. Barnpsykiatriska kliniker ser barn som blir allt mer passiva, som inte leker, som slutar prata och i psykologisk mening även slutar leva. Grunden för barnets trygghet och utveckling rycks undan av föräldrarnas rädsla för utvisningshot. Föräldrar som blir passiva, uppgivna, deprimerade och kanske t o m försöker ta livet av sig. Föräldrar som ibland abdikerar, som varken orkar vara stödjande, hoppingivande eller kärleksfulla mot barnen. För barnens skull är det ytterst angeläget att handläggningstiden i asylärenden som rör barn prioriteras och förkortas. Asylärenden avseende ensamkommande barn skall avgöras . För asylsökande barnfamiljer bör en tidsfrist införas i utlänningslagen. Av regeringens regleringsbrev till och för framgår att asylärenden som rör ensamkommande barn ska avgöras . Handläggningstiden hos avseende denna grupp var . Detta är oacceptabelt.
mot · GR02Sf317 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars självklara rätt att själva bestämma om, när och hur föräldraledigheten tas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att efter senaste barnets födelse eller tills barnet gått ut första klass, bibehålla SGI-nivån. Det råder konsensus om att befolkningsutvecklingen i innebär att allt färre försörjer allt fler. Även statsministern har uttalat en önskan om ett ökat barnafödande. Om man menar allvar måste förutsättningar och incitament ändras. Det hade varit önskvärt med en total översyn av socialförsäkringssystemen, med en analys av orsaker och verkan. Då denna översyn förefaller politiskt inkorrekt återstår endast att ändra något i befintliga system. måste ny graviditet påbörjas innan förra barnet fyllt och för att SGI skall förbli oförändrad. Detta förhållande har skapat ett planeringstrixande av sällan skådat slag hos vissa föräldrar, medan andra avstår helt från fler barn. De berörda parens möjligheter till yrkeskarriär styrs nu mer eller mindre av socialförsäkringsbyråkratin. Detta missgynnar särskilt kvinnor som på grund av täta graviditeter, antingen i följd, eller inom tidsfristen 21 månader är borta från jobbet och därmed karriärmöjligheter inom sitt yrke. Dessutom gör stressen att man måste fixa till en graviditet igen inom en begränsad tid att det blir svårare att bli gravid. De som då ej lyckas inom tidsramen kanske avstår helt från fler barn. I övrigt föreskriver regelverket att man från och med barnets ettårsdag måste ta ut eller arbeta någon dag på sin befintliga arbetsplats och ta ut resterande dagar . Om man tidigare pendlat till en annan kommun, kan man inte byta till ett liknande arbete på hemorten utan att arbeta heltid. Annars sänks SGI-nivån. Inte nog med att socialförsäkringen krupit ner i sängen, den bestämmer dessutom förutsättningarna för människor att vara med sina barn i förhållande till yrkeskarriären. Detta intrång i privatlivet måste hejdas om talet om ökat barnafödande skall bli något annat än tal. Från och med den1 förlängdes den så kallade pappamånaden från 30 i syfte att få fler pappor som vill vara hemma , då måste tas ut enligt SGI-nivå och av rent biologiska skäl är det mamman (oftast med den lägsta inkomsten) som är hemma . har man rätt att ta ut föräldraledighet tills barnet är eller gått ut första klass. Detta dock under förutsättning att man antingen förlorat sin SGI, och därför bara har rätt till minimibelopp, eller att man enligt ovan lyckats trixa mellan jobb och barnledighet. Bättre vore om det ginge att förbehållslöst behålla SGI tills barnet är eller gått ut första klass. Låt även denna SGI omfatta nästa barn om graviditet uppkommer innan förra barnet blir eller gått ut första klass. Lämna åt föräldrarna att själva bestämma hur många dagar man tar ut tills barnet blir .
mot · GR02Sf318 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen verkar för att stärka invandrarföreningarnas roll i samhället genom att på olika sätt hitta former för att jämställa dem med övrigt föreningsliv. Om man strävar efter ett mångkulturellt samhälle förutsätter det ömsesidig integration, vilket också innebär att den generella politiken ska präglas och genomsyras av ett mångfaldstänkande. En sådan politik måste också ta hänsyn till de etniska gruppernas behov och önskemål. Det framtida stödet till etniska organisationer är därför en fråga om samhällets förhållningssätt och vilja att inte bara i ord, utan även i handling, främja utvecklingen av ett mångkulturellt samhälle. Mångfaldspolitiken måste stödja medborgare med annan etnisk bakgrund så att de får samma möjligheter till att delta, påverka, utvecklas och bidra till samhällsutvecklingen. Ett viktig led i detta arbete är att utreda det stöd invandrarföreningarna och de etniska organisationerna får. Stödet till etniska organisationer har sitt ursprung invandrarpolitik, i det så kallade valfrihetsmålet. Stödet till organisationerna var främst ett kulturstöd i organiserad form. I takt med att organisationernas verksamhet utvecklades erkändes deras stora betydelse för den egna gruppen och samhället i stort. Verksamheten utökades till att även omfatta samhällsnyttig verksamhet så som social-, hobby-, idrotts- eller bildningsverksamhet. Organisationerna blev involverade och deltog i många processer på uppmaning av myndigheter och beslutsfattare. Samhället tillerkände organisationerna erfarenheter och kunskaper och gav dem en stor betydelse. Detta avspeglades inte minst i olika politiska beslut och åtgärder där dessa organisationer fick agera som remissinstanser. Utgångspunkten för nytt synsätt De etniska organisationerna utgör en väsentlig del av den svenska folkrörelsefamiljen. Närmare 50 organisationer, med drygt 250 000 medlemmar, är erkända av regeringen och får därmed stöd från samhället. Problemet är att stödet från samhället till dessa kontinuerligt minskat. Statens bidrag för en medlem i etnisk organisation är . Genomsnittet för andra folkrörelseorganisationer ligger per medlem. Det är hög tid att man på riktigt erkänner dessa invandrarorganisationer, deras betydelse för sina medlemmar och för samhället i stort, genom att jämställa dem med övrigt föreningsliv. Det skulle betyda att invandrarorganisationerna fick en realistisk möjlighet att uppfylla både medlemmarnas och samhällets krav och förväntningar.
mot · GR02Sf319 · 2003-10-07 00:00:00 — Mottagandet av ensamkommande flyktingbarn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra mottagandet av ensamkommande flyktingbarn. sökte 550 ensamkommande barn asyl i . En stor majoritet av dessa är pojkar och de flesta är i tonåren. Situationen för de ensamkommande barnen visar att det svenska mottagande har stora brister. Barn försvinner och det finns uppgifter om att barnen utnyttjas sexuellt. Många av dessa barn har grava problem i form av ångest, stark oro och depressiva symptom. Dessa barn hamnar olyckligtvis i kläm mellan två myndigheter och () på grund av att det inte finns någon tydlig ansvarsfördelning mellan dem. Vissa av barnen stannar på flyktingförläggning, andra får flytta direkt till en familj, inte sällan utan att har undersökt familjens lämplighet att ta hand om barnen. Det dröjer innan en god man, som skall bevaka barnens rättigheter, utses. har inte rätten att omhänderta barn, utse gode män, göra sociala utredningar eller asylutredningar innan en godman lämnat in en asylansökan, utan anser att barnens vistelsekommun bär ansvaret. Tvisten handlar just om vilken kommun som skall betraktas som vistelsekommun. Varken eller berörd kommun har rätt kompetens att bemöta dessa barn. I det fortsatta arbetet för att förbättra mottagande av de ensamkommande flyktingbarnen bör ett antal viktiga principer slås fast som utgångspunkter. Flyktingbarn skall ha rätt till samma sociala utredningar och åtgärder som svenskar i utsatt situation. skall teckna permanenta avtal med några kommuner som har kompetens att kunna möta de ensamkommande barnens behov av vårdnad och särskilt stöd. Alla ensamkommande barn skall anmälas till utredning enligt socialtjänstlagen direkt vid deras ankommande. En god man skall beviljas omgående. Den gode mannen måste ha djupa kunskaper om barn i utsatta situationer. Barnen bör inte bo på flyktingförläggningar. skall göra noggranna undersökningar om familjehemmens lämplighet. Det borde vara önskvärt att barnen hamnade i en invandrarfamilj från samma land. skall prioritera flyktingbarns asylutredningar för att förkorta väntetiderna väsentligt.
mot · GR02Sf320 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökandes boendesituation. har ansvaret för att bistå den asylsökande när det gäller boende. kan erbjuda den asylsökande en plats att bo på, eller så väljer den asylsökande att ordna sitt boende själv, t.ex. hos vänner eller släktingar, och kan då få bidrag till detta. Boendet som erbjuder är kostnadsfritt för den asylsökande och utgörs antingen av vanliga lägenheter i vanliga bostadsområden eller anläggningar av olika slag. Familjer måste räkna med att dela lägenhet med andra personer och ensamstående måste dela rum. De asylsökande som ordnar boendet på egen hand kan få bidrag till hyran. En familj kan få i bidrag och en ensamstående person kan få . Ersättningen skall ses som en stimulans och är inte avsedd att täcka den faktiska kostnaden. Ersättningen har dock sänkts. Livet i eget boende ter sig olika för olika människor. Det påverkas av om man är ensam eller tillsammans med familj, vilken typ av samhälle man bor i, hur länge det dröjer innan man får beslut angående sin ansökan om asyl, vilken sysselsättningsgrad man har, hur det står till med hälsan m.m. Det kan vara mycket bra att bo hos anhöriga, men det finns också en rad problem att ta itu med. Det är t.ex. inte lätt för mottagningshandläggaren att ha en levande kontakt med alla som har eget boende, särskilt på de större orterna. Kontakten blir ofta anonym. På många platser vet handläggarna t.ex. inte hur de asylsökande bor, om de asylsökande faktiskt bor på den adress de uppgivit, om de är välkomna hos värdfamiljen, om de måste betala extra hyra. Många kommuner pekar på att trångboddhet är en vanlig konsekvens av detta. Även om bostadsstandarden i sig är god, leder det till sociala och psykologiska bekymmer när människor tränger ihop sig i små lägenheter, något som blir särskilt påfrestande för barnen. Många asylsökande flyttar runt och bor på en hos olika bekanta och släktingar. När en asylsökande får uppehållstillstånd så görs skillnad mellan dem som bor i anläggning och dem som bor i eget boende. De som bor i anläggning får i regel stanna med ekonomiskt stöd tills kommunplacering är ordnad medan de som bor i eget boende förlorar sitt ekonomiska stöd oavsett om bostadsfrågan är löst eller inte. Detta skapar stora problem. Dels är det svårt att motverka alltför stor inflyttning till vissa kommuner, dels fortsätter trångboddhet och därmed sammanhängande problem för såväl värdfamiljen som för dem som just fått uppehållstillstånd. Med anledning av detta bör man se över reglerna.
mot · GR02Sf322 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att ändra föräldrapenningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvisa villkor för föräldrar till tvillingar. Enligt en SIFO-undersökningen (publicerad i kvinna ) vill av landets kvinnor vara hemma under barnens fyra första år om de hade en ekonomisk möjlighet. Denna möjlighet är dock mycket begränsad i det socialdemokratiskt styrda . Den möjlighet som ges är 13 månaders föräldrapenning. Föräldrapenningen ger av den sjukpenningsrundade inkomsten upp till 19.300 plus två "pappamånadader". Pappan har också rätt till ersättning i samband med barnets födelse. Låt mig ta ett exempel: En kvinna som har ett barn föder barn nummer två exakt . Trots att hon inte förvärvsarbetat (hon har arbetat med att ta hand om sitt barn i hemmet) får hon behålla sin föräldrapenning på per dag (grundat på en månadslön på ). Hennes har exakt samma förutsättningar men hon föder sitt andra barn , och efter det första barnets födelse. Hon får inte behålla sin föräldrapenning utan får endast behålla garantibeloppet som är per dag (från ). Detta system bör ändras så att SGI trappas ned stegvis istället. Orättvisa villkor för föräldrar till tvillingar De par som få tvillingar behandlas på ett märkligt sätt. Pappan har rätt till dubbelt så lång ersättning () i samband med barnets födelse. Men när det gäller föräldraförsäkringen så får föräldrarna tillsammans endast 18 månader. När det gäller bestämmelserna för att få behålla sin föräldrapenning så måste nästa barn föds inom . Som jag ser det borde föräldrar till tvillingbarn dubbel föräldraförsäkring 26 månader och man borde få behålla sin nivå på SGI (sjukpenningsgrundande inkomst) i åtminstone längre än den som bara fött ett barn.
mot · GR02Sf323 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn i asylprocessen, barns egna asylskäl och barn utan uppehållstillstånd. Barn utgör av den totala flyktingpopulationen i världen. Det är alltså en stor del som vi i inte ägnat särskilt stor uppmärksamhet i flyktingdebatten eller i flyktingpolitiken. har många larmsignaler kommit om flykting- och asylsökande barns och ungdomars hälsotillstånd. har länge varit kritiskt till att asylsökande barns egna upplevelser inte i tillräckligt hög grad uppmärksammas av och . Rädda Barnens kartläggning av barns asylärenden visar på brister i hanteringen. Skyldighet att höra barn, såvida inte vårdnadshavaren motsätter sig detta, finns i den svenska lagstiftningen. Kartläggningen visar dock att av de barn i familj, vars ärenden handlades av , har hörts om sina asylskäl. Asylprocessen måste syfta till att utreda barnets egna skäl. Handläggningstiderna utgör i sig en mycket stor prövning för de asylsökande familjerna och inte minst för barnen. I regleringsbrevet 2003 för och har angivits att handläggningen för ensamkommande barn ska göras och för övriga inklusive barnfamiljerna . Det är viktigt att barn i asylprocessen erbjuds förskola och fritidsverksamhet för att få tillfälle att möta vuxna som inte är tyngda av sorg och hopplöshet utan kan stödja dem. Barns egna asylskäl för uppehållstillstånd ska beaktas och utgå utifrån barnets bästa och tydligt redovisas i varje enskild utredning och beslut om uppehållstillstånd. För att ge barn en rättssäker process och en tillfredsställande situation under asylprocessen har påbörjat arbetet med att utbilda särskilda barnhandläggare och även utarbetat särskilda riktlinjer för handläggning av asylärenden avseende barn vilket är mycket positivt. Den pågående översynen av utlänningslagen bör även innefatta rättstillämpningen av humanitära skäl för barns bästa. Det bör i utlänningslagen framgå att barn bör höras av en person med särskild kompetens för uppgiften och att förhöret bör ske i en barnanpassad miljö. I de fall där barn inte vill eller kan höras personligen krävs att barnets vårdnadshavare hörs extra noga om barnets egna asylskäl. Alltfler barn lever gömda i . Barn utan uppehållstillstånd omfattas av och de rättigheter som detta innebär. har barn som saknar uppehållstillstånd och är gömda rätt till hälso- och sjukvård. Frågan om huruvida detta även skall gälla barn till illegalt invandrade föräldrar bör uppmärksammas. bör implementeras i all lagstiftning som styr flyktingpolitiken. Barnets bästa måste vägas in i . bör i EU verka för att ytterligare stärka barns rättigheter i asylprocessen och för gemensamma normer och beslutsformer. Regeringen bör uppmärksamma det i motionen anförda angående barn i asylprocessen och barn utan uppehållstillstånd och nogsamt följa upp det pågående arbetet på detta område.