mot · GR02U254 · 2003-10-07 00:00:00 — Vidare bör ett europeiskt program för handel med utsläppsrätter vara ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen. EU bör gå i spetsen i skapandet av en koalition av like-minded states som vill sätta upp kvantifierade, tidsbundna mål för en ökad användning av förnybar energi, och den bör aktivt arbeta för en sådan utveckling inom EU. En särskild myndighet kommer att etableras på europeisk nivå för ett mer energi-intelligent . Den har ett strålande tillfälle att ta ledningen i detta arbete, bl.a. genom att verka för att den nya myndigheten hamnar i . var tidigare ett föregångsland vad gäller energieffektivisering men har visat ett svalnat intresse för området. Frågan har låg prioritet inom och regeringen har i en utredning om effektivare energianvändning tecknat en dyster bild av möjligheterna för energisparande betydligt mörkare än både kommissionen och övriga medlemsländer. Genom att förlägga den nya till skulle den svenska passiviteten inom detta viktiga område kunna brytas. Om och lyckas utveckla innovativa vägar för att effektivisera energianvändningen kan det ge positiva effekter även på andra ekonomier. Med den framväxande europeiska marknaden för el kommer det svenska elpriset successivt att öka. Det är därför god politik att redan nu underlätta övergången till ett mera energieffektivt samhälle. Både hushåll och företag tjänar på detta. Därtill är exportmöjligheterna goda för energiintelligent teknik. elexport till EU bör öka. Vår el skulle kunna ersätta smutsigare alternativ på kontinenten och bidra till att reducera de totala utsläppen av växthusgaser inom EU. Framväxten av en europeisk marknad för både el och gas ändrar radikalt förutsättningarna för den svenska energipolitiken. Att använda energin mera intelligent är ett ypperligt exempel på hur ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och bättre miljö kan gå hand i hand. har en verklig chans att ta ledningen i detta arbete på Europanivå. 11 Miljöförstöring och fattigdom Kopplingen mellan miljöförstöring och fattigdom har många olika sidor. Fattiga människor är mer sårbara för miljöförstöring och olika typer av föroreningar. Detta gäller såväl den globala som den regionala miljöförstöringen, ofta på grund av att fattiga människor lever direkt av naturresurser och i nära samspel med miljön. Exempel på detta är överbetning, vegetationsutarmning, avskogning och förstöring av den och kustnära miljön. Dessutom är miljöproblemen ett hinder för att minska fattigdomen. De fattigas villkor försämras av miljöproblem och ofta har de mycket små möjligheter att motverka miljöförstöringens negativa effekter. Detta gäller inte minst för de många fattiga som lever i utvecklingsländernas städer. Den ökande urbaniseringen leder till att människor ofta lever i direkt hälsovådliga miljöer. Bristande tillgång till vatten är en allt större konfliktorsak, och en av de mest akuta utmaningarna är det faktum att 1 miljard människor (1 av 5 i utvecklingsländerna) saknar tillgång till rent dricksvatten. orsakar bristen på goda hygieniska förhållanden av alla sjukdomar i utvecklingsländerna. Det krävs ytterligare samspel och bättre samordning mellan olika politikområden för att skapa tillväxt och utveckling som är ekologiskt långsiktigt hållbar också för att inse hur viktig fattigdomsbekämpningen är för att få till stånd ett miljömässigt bättre samhälle. Urbaniseringen är en av de stora framtidsfrågorna för det internationella utvecklingssamarbetet. Hälften av världens ca 6 miljarder människor bor snart i städer. av ökningen av den befolkningen fram beräknas ske i utvecklingsländernas städer. En av fyra av världens stadsinvånare lever under fattigdomsgränsen. Majoriteten av de människor som lever i fattigdom saknar dessutom legal säkerhet för sina bostäder och andra har inte ens acceptabel bostad. Detta som städer och samhällen utgör en grund för tillväxt, förbättrade livsvillkor och demokratiutveckling. förflyttades delar av Sidas bistånd från landsbygdsutveckling till urban utveckling. Viktiga inslag för det senare biståndet är decentraliseringsåtgärder, stöd till det civila samhället på lokal nivå, stöd till långsiktiga strategier för stadsutveckling och finansiering av bostäder och infrastruktur. Transportsektorn har stor betydelse för samhällets påverkan på miljön. Städernas beroende av fossilbaserad energi, utsläppen av växthusgaser samt städernas påverkan på miljön i övrigt gör det angeläget att utveckla styrmedel och praktiska verktyg för en hållbar trafikutveckling. Ytterligare förslag på vilka instrument och verktyg som skulle kunna användas för en mer hållbar trafikplanering måste utvecklas. Det gäller såväl för som för EU och utvecklingsländerna. 13 Globala gemensamma nyttigheter Det krävs ett utökat stöd för produktionen av globala gemensamma nyttigheter. Insatserna för att skapa bättre fungerande internationella regelverk och standarder för dessa nyttigheter måste ökas. Det är på främst miljö- och hälsoområdena som det globala och regionala samarbetet är av stor vikt i detta avseende. Eftersom begreppet globala nyttigheter innefattar vitt skilda områden (en god miljö, finansiell stabilitet, frånvaro av internationell terrorism, begränsningen av smittsamma sjukdomar etc.) så ser vi det som önskvärt att arbetet fokuseras på ett begränsat antal av dessa. Några av de områden som bör prioriteras i arbetet rör kampen för en hållbar utveckling, klimatfrågan och försörjningen av rent vatten. Aktörer inom t.ex. det svenska näringslivet bör kunna kopplas in i arbetet. Hur dessa insatser bättre skall kunna samordnas är en fråga som lämpar sig för utredning i den expertgrupp som föreslår skall inrättas enligt svenskt initiativ och som skall utarbeta en samordnad utvecklingspolitik som skall genomsyra samtliga regeringens politikområden. 14 För hållbar utveckling i utvecklingsländerna Investeringar i miljövänlig teknik kostar betydligt mera på kort sikt än konventionell teknik. med akuta fattigdomsproblem kan inte på egen hand ta på sig de högre kostnader som sådana investeringar innebär. Men i stället för utökade biståndsinsatser har den totala biståndsvolymen i världen sjunkit . En utveckling som till varje pris måste brytas. De fattigaste länderna behöver alltså hjälp att genomföra s.k. tekniksprång för att hoppa över de smutsigaste leden i moderniseringsprocessen. Redan har länderna på södra halvklotet drabbats hårt av klimatkatastrofer, t.ex. i form av översvämningar och torka. Därför krävs gemensamma satsningar från biståndsgivare, näringslivet och mottagarländernas regeringar för att främja moderna, innovativa teknologier som är anpassade till villkor och till miljömässiga hänsyn. IT-teknik och förnybara energisystem är två exempel på områden som båda kan vara effektiva verktyg för fattigdomsbekämpningen och bidra till ett mer hållbart samhälle. har inlett arbetet med att integrera hållbarhetsperspektivet i biståndet, t.ex. genom att arbeta med miljökonsekvensbeskrivningar, utbildning om ekologiska samband och återställande av förstörda ekosystem, och det är viktigt att våra erfarenheter tas tillvara även i EU-biståndet och att verkar för att större hänsyn tas till miljöaspekter i samtliga biståndsprojekt. vill verka för att en rad förslag inkluderas i samarbete med utvecklingsländer: Miljökriterier införs för samtliga biståndsprojekt för att fastställa projektens hållbarhet ur miljösynpunkt. Förnybara energikällor och ökad energieffektivitet ska främjas. Handel med varor som har framställts i enlighet med kraven om en hållbar utveckling ska främjas. 14.1 Näringslivets betydelse för teknologiöverföring Dock kan inte biståndet ensamt ta på sig uppgiften att främja teknologiöverföring, både p.g.a. effektivitetsproblem och av rent ekonomiska begränsningar. De privata kapitalflödena till är fem gånger större än den officiella hjälpen. Det krävs alltså att även näringslivet uppmuntras att använda hållbara teknologier. Ett nära samarbete mellan regeringar och näringsliv om agerandet i tredje världens länder måste eftersträvas. Företag med en ambitiös miljöprofil har en viktig konkurrensfördel. Detta faktum måste uppmärksammas bättre. Nya finansieringsmekanismer bör också prövas i synnerhet som de privata investeringarna är väldigt koncentrerade till ett begränsat antal utvecklingsländer. Särskilt intressant är möjligheten att inrätta speciella fonder för globala miljöinsatser, som tydligt skiljs från biståndet. Den globala miljöfonden, Global Environment Facility (GEF), har t.ex. blivit ett viktigt verktyg för miljöinsatser, inte minst för teknologiöverföring till . har stött GEF med ca . Men fonden är i stort behov av ökade resurser. Partnerskap med näringslivet är en möjlighet som bör utnyttjas mera, inte minst inom ramen för globala fonder av detta slag. exportkreditnämnders verksamhet måste miljöanpassas. En stor del av energisatsningarna görs med stöd av exportkreditnämnder, och dessa måste ge långt större prioritet åt energieffektivitet och förnybar energi. Projekt som finansieras av västvärldens exportkreditnämnder måste också uppfylla grundläggande miljökrav. genomför investeringar i nya energi- och transportsystem, huvudsakligen fossilbaserade, i storleksordningen . En betydande del av dessa genomförs med stöd av exportkreditnämnder. Men det är bara ett fåtal länder som har ställt upp miljökrav för sina exportkreditnämnder. Om en växande del av dessa medel kanaliserades till förmån för alternativ energiteknik (d.v.s. vind, sol, modern biomassa m.m.) istället för att stödja olja och kol skulle de miljö- och klimatmässiga vinsterna vara stora. Bindande gemensamma miljöregler bör därför antas för exportkreditnämnder. 15 Framtidens utmaning att förändra beteende Den stora utmaningen består i att förändra beteenden och teknik så att energi- och resursanvändningen blir effektivare. Experter pekar på att det över ett antal decennier måste utvecklas konsumtions- och produktionssystem som är minst 10 gånger effektivare för att klara resursbehoven. Frågan måste ställas om dagens mycket kortsiktiga ekonomiska system verkligen innehåller de incitament och drivkrafter som behövs för att leda utvecklingen mot en allt större effektivitet i resurshanteringen. De begränsade framsteg som har gjorts (bl.a. inom ramen för en ökad energieffektivisering) har i mycket ätits upp av ökade genomsnittliga inkomster och en fortsatt snabb ökning av jordens befolkning. Det enda begränsade framsteg som uppnåtts efter är att användningen av ozonnedbrytande ämnen minskat. Men situationen framstår som långt allvarligare när det gäller klimatfrågan, skogsförstöringen, jorderosionen, överfiskningen, förstöringen av stora kustområden, färskvattenskrisen och urholkningen av den biologiska mångfalden. 15.1 Globaliseringens mångsidiga effekter Globaliseringen accentuerar många av problemen genom att sprida icke hållbara produktions- och konsumtionsmönster över världen. Det är paradoxalt att globaliseringen också erbjuder goda möjligheter att steg för steg attackera problemen via ett nära kunskaps- och tekniksamarbete mellan västvärlden och utvecklingsländerna. Ansvaret vilar tungt på de rika länderna att se till att tekniken och kunskapen har en inriktning som gör att miljöhoten bemästras, och inte som förvärras. Ytterst gäller frågan hur steget från en modell, med ett tydligt sektoriellt seende och organisation, till en modell präglad av mer helhetssyn skall kunna tas. Stora delar av hållbarhetsproblemet förnekas . Det borde vara uppgift att ta initiativet till en allomfattande internationell diskussion, även som en del av biståndsdiskussionen, där frågan tas upp om vilken typ av kapacitet och kompetens det egentligen är vi bidrar (vill bidra) med att bygga upp? Skånberg (kd)