mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — Finansiering av förbättrade förmåner i föräldraförsäkringen. Höjd föräldraförsäkringsavgift (betalas av arbetsgivaren) Generell moms på tidskrifter Summa skattesänkningar (inkl. fastighetsavgift) -21,9 -29,1 -35,8 1Här redovisas nettoeffekten för hushållen och offentlig sektor för att tydliggöra de samlade skattesänkningarnas storlek. Redovisningsmässigt är emellertid kommunernas kompensation för det minskade skatteunderlaget till följd av dessa två förändringar upptagna under utgiftsområde 25. Den kassamässiga skatteförändringen på statsbudgetens inkomstsida enligt ovanstående tabell blir utan denna justering, och utan hushållens fastighetsavgifter 12,5, 18,5 samt 20042006. 8.3 En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om barns rätt till och behov av en trygg uppväxt och givetvis om familjens ställning och ansvarstagande i samhället, samt om utformningen av det offentliga familjestödet. arbete har varit inriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald, som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna och barnen. Familjepolitiken kommer även fortsättningsvis att vara en huvudfråga eftersom den har en så central betydelse för hela samhällsbyggandet och framför allt för barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har Socialdemokraterna i praktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill sköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför ofta mycket svårt att förverkliga sin önskan. Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen har genom det ensidiga införandet av maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utökat detta fördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom maxtaxan gynnar de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten och rättvisan förbättras inte genom maxtaxan. Det är fortfarande enbart om familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet från offentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del av stödet. 8.3.1 Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen I ett levande och vitalt samhälle måste alla, såväl kvinnor som män, få möjlighet att komma till sin rätt, både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Barnens behov av omsorg och trygghet måste tillgodoses. Det ställer krav på en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Observera att det enligt synsätt är familjepolitiken som ska anpassas efter familjerna, inte tvärt om. Inom barnomsorgen måste därför finnas utrymme för många olika alternativ. Den införda maxtaxan uppfyller inte dessa krav. Kvaliteten i barnomsorgen urholkas och valfriheten minskar. Föräldrarna får allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn. Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till barnomsorg omfattar alla barn. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. Vår barnomsorgspolitik ger större valfrihet och rättvisa än vad maxtaxan gör utan att familjeekonomin försämras för dem som anlitar barnomsorg. Därtill behöver föräldraförsäkringen förbättras genom ett höjt golv till per dag och ett höjt tak till 11 prisbasbelopp. Detta är viktigt för att båda föräldrarna, även om deras inkomster är olika stora, ska ha goda ekonomiska möjligheter att ta ansvar för barnen. Om papporna är med och delar på ansvaret , blir det också naturligare att göra det senare under barnets uppväxt. vill vi även höja ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till . förslag till reformerad familjepolitik är bl.a. följande: Ett barnomsorgskonto på för barn som fyller bör införas för att skapa ökad valfrihet och rättvisa inom ramen för stödet till barnomsorgen. Kontobeloppet bör inte vara skattepliktigt, men trappas av i förhållande till hur mycket barnomsorg som nyttjas. Halvtid på dagis ska således innebära halvt kontobelopp, osv. Genom detta barnomsorgskonto kommer en rad nya möjligheter att uppstå: Det blir möjligt att korta arbetstiden. Det blir möjligt att förlänga föräldraledigheten. Det blir möjligt att anlita någon annan för barnomsorgen (privat föräldrakooperativ, grannar, mor- eller farföräldrar, barnomsorg på den egna arbetsplatsen). Många nya alternativ kommer att kunna växa fram. Föräldrarna ges kraftigt ökad beslutsmakt. Ökad rättvisa uppnås när det gäller fördelningen av offentlig sektors resurser till barnomsorg. Garantinivån i föräldraförsäkringen bör höjas till per dag, och per barn och år som ersätts med garantinivån bör införas. Taket i föräldraförsäkringen bör höjas till 11 prisbasbelopp. Detta är viktigt både från valfrihets- och jämställdhetssynpunkt, och därmed även viktigt för barnen. Bostadsbidraget bör stärkas för att förbättra för de ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna. anser att socialförsäkringssystemen ska bygga på de inkomster man faktiskt har haft och betalat avgifter på. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör därför beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. Studier ska dock räknas som överhoppningsbar tid för den som har haft förvärvsinkomster innan studierna påbörjades. Till följd av barnomsorgskontoreformen som träder in när barnet fyller , och de kraftiga förbättringarna av föräldraförsäkringen, kan i föräldraförsäkringen liksom de dras in. Detta bidrar till att finansiera ovanstående reformer. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av de generella skattesänkningar som prioriterar för inkomsttagare genom en höjning av grundavdraget, genom skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare samt genom det förvärvsavdrag som också prioriteras. En mycket stor del av den slopade fastighetsskatten som föreslår kommer också barnfamiljerna till del eftersom en så stor andel av barnfamiljerna bor i småhus. genomför en familjepolitisk kampanj där ett centralt inslag är att fråga barnfamiljer vad som är viktigast för dem när det gäller olika skeden under barnens uppväxt fram till skolåldern. Med utgångspunkt i vad som framkommer där, och med beaktande av våra grundläggande utgångspunkter, kan vissa förändringar komma att göras i vår familjepolitik. Av detta skäl har förslaget om barnomsorgskonto även markerats som ett reformutrymme i översiktstabellen nedan. Tabell 8.4 politik för barnfamiljer Nettoeffekter för hushållen. Förbättringar för dem med lägst inkomster Förbättringar för barnfamiljer: Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , grundbelopp Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Barntillägg till högskolestudenter (/mån och student) 1/7 2005 Barnomsorgskonto fr 1/7 2004 (reformutrymme) Garanterade deltidstaxor och ökad kvalitet Slopade garantidagar till följd av barnomsorgskonto Alternativ till ny ersättningsmånad i föräldraförsäkringen Ej obligatoriskt med gratis allmän förskola Generell nivåförbättring för barnfamiljer Höjt tak till 11 prisbasbelopp 1/7 2004 Nytt anslag: Generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) Ny beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster Ej fullt underhållsbidrag till stödmottagare med höga inkomster Anm.: I tabellen har skattepliktiga transfereringar räknats om till effekten efter skatt så att de blir jämförbara med obeskattade bidragsförändringar som t.ex. förbättringarna i bostadsbidraget. Nettobelastningen på statsbudgeten till följd av ovanstående förslag utläses med omvänt tecken. Socialdemokraternas okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt genom de växande vårdköerna. Dessutom har pensionerna släpat efter i värdeutveckling. Inriktningen för ska därför vara att förbättra värdet av pensionerna genom sänkt skatt, samt att särskilt förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna ska få en särskild ekonomisk förstärkning genom att garantipensionen och den övergångsvisa garantipensionen höjs med . Garantipensionen finansieras helt över statsbudgeten och påverkar således inte det nya pensionssystemet i övrigt. Alla pensionärer ska få sänkt skatt. trädde det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än tidigare folkpension och pensionstillskott men beskattad i det ordinarie skattesystemet. Därför kommer alltså den höjning av grundavdraget till som föreslår att omfatta hela pensionärskollektivet. Grundavdragshöjningen innebär att de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna får sänkt skatt med . Inkomstprövningen av bostadstillägget ska inte innehålla fritidsfastigheter. Omställningspensionen för efterlevande utan barn bör återställas fullt ut . mer till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna jämfört med lovade/krävde i valrörelsen att pensionerna till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna tidigt under nästkommande mandatperiod skulle öka med motsvarande (före skatt) jämfört med nivån . Netto motsvarade alltså detta krav en ökning med ca efter skatt. Det klargjordes också att både skattesänkningar och pensionsuppräkningar skulle räknas in för att uppnå denna förbättring. står ju som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse där bland annat förbättringar för de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna är en viktig del. föreslog i sitt budgetalternativ en kraftig höjning av grundavdraget i den kommunala beskattningen. Sammantaget innebar det nya pensionssystemet och skattesänkning att pensionerna för de med lägst pension skulle ha förbättrats med ca efter skatt, eller om det vunnit bifall. De i nettoförbättring motsvarar en höjning av pensionen med ca före skatt. föreslår som tidigare nämnts ett höjt grundavdrag till och därtill att garantipensionen höjs med . Detta innebär för att de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna med politik skulle få en pension som efter skatt är högre än nivån . Det motsvarar en ökning av bruttopensionen med ca . De utfästelser som gjorde i valrörelsen i denna del har alltså med god marginal täckts in genom det förslag till statsbudget som lägger fram för . politik för bättre pensioner sammanfattas i tabell 8.5. Tabell 8.5 politik för bättre pensioner Förändringar i förhållande till regeringens förslag. Sänkt skatt genom höjt grundavdrag 1 Höjd övergångsvis garantipension (/år) Förlängd omställningspension för efterlevande utan barn till 12 mån. Bostadstillägg till pensionärer, bort med fritidsfastighet i inkomstprövningen Beloppen utgör en uppskattning av den del av den föreslagna grundavdragshöjning som kommer ålderspensionärer till del. 8.5 Vården, omsorgen och utbildningsväsendet anser att kommunsektorn i det korta perspektivet bör tillföras resurser från staten för att kunna uppnå en bättre kvalitet i vården, skolan och omsorgen. Vi föreslår att kommuner och landsting ska få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Dessutom bör landstingen tillföras ytterligare till den nationella vårdgaranti som vill införa. Den centralstyrda skolsatsning som Socialdemokraterna föreslår anser vi i stället bör utformas som en höjning av de generella statsbidragen så att kommunerna själva kan bestämma över resurstillskottets användning. Det måste bli mer attraktivt att studera vidare efter . Studiebidragen bör därför höjas för gymnasiestuderande. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas och det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande slopas. Den som har extrainkomster ska inte straffas för detta genom studiemedelssystemet. De skenande ohälsotalen och bristen på en fungerande rehabilitering är ett akut problem, såväl mänskligt som offentligfinansiellt. anser därför att en helt ny rehabiliteringsförsäkring måste införas, i huvudsak enligt den modell som föreslagits i rehabiliteringsutredningen (SOU 2000:78). föreslår att ca anslås på denna reform för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Denna reform ska sedan byggas ut ytterligare . Totalt avsätts medel motsvarande för aktiva åtgärder mot ohälsoutvecklingen. samlade politik och bedömning vad gäller kommunsektorns resurs- och reformbehov presenteras mer utförligt i en särskild motion. Tabell 8.6 satsningar för en bättre vård, omsorg, skola och utbildning Förändringar i förhållande till regeringens förslag. Förbättringar för kommunsektorn, vård och omsorg Höjda generella statsbidrag: 3,8 mdkr på tre år Ytterligare höjt generellt statsbidrag till kommuner i stället för centralstyrda och villkorade skolpengar Nytt anslag: Nationell vårdgaranti Avgår: Regeringens s.k. tillgänglighetspengar Avgår: Regeringens villkorade och centralstyrda skolpengar (blir generellt statsbidrag i stället) Forskning kring palliativ vård Bevarande av Eke- & Krafttag mot ohälsan genom ny rehabiliteringsförsäkring Ny rehabiliteringsförsäkring: Start 2004, utbyggnad fr 1/1 2005 Förbättrat studiestöd och utökad forskning Höjt studiebidrag (gymnasieskolan) med /mån till /mån. Från 1/7 2005 Studiemedel i högskoleutbildningen: höjd bidragsdel till (+1 035 kr/år) Från 1/7 2005 Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande högskolestudenter Förbättrat studiemedel i vuxenutbildningen, höjd bidragsdel till (+1 035 kr/år). Från 1/7 2005 Rekryteringsbidrag, förbättrat korttidsstudiestöd Ökat antal disputerade lärare inom unviersitet och högskola Avgår: Socialdemokraternas föreslagna tillskott 8.6 Ett återupprättat rättsväsende har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsväsendet . De tillskott som Socialdemokraterna nu föreslår räcker knappt till att rätta till tidigare års försummelser. anser att rättsväsendet måste stärkas, framför allt måste antalet anställda poliser öka. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Vårt mål är att senast till 2008 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 19 000. Åklagarväsendet behöver stärkas. En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med nya miljöåklagare, ekobrottsåklagare, åklagare med särskild internationell kompetens samt nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för vardagsbrotten. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. En process bör inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målet är att meningsfulla insatser genomförs för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Trestegsanstalter ska införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram. Utbildningsinsatser för personalen är nödvändigt. Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet måste intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet ska ses som en del av kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. Rättsväsendet är en del av rättssamhället. Till detta hör även andra kontroll- och bevakningsfunktioner som syftar till säkerhet och till att statliga beslut efterlevs och kan avgöras på ett snabbt, korrekt och rättssäkert sätt. Av denna anledning anser att utökade satsningar även krävs på tullen, , , , och försäkringskassorna. samlade förslag för att stärka rättssamhället framgår av tabellen nedan. Tabell 8.7 förstärkningar av rättsväsendet m.m. Förändringar i förhållande till regeringens förslag. Förbättrat rättsväsende, varav Bidrag till brottsförebyggande arbete Avgår: Regeringens anslagsökning i BP04 Övriga satsningar för att skydda och stärka rättssamhället, varav , ökad skattekontroll och uppbörseffektivitet : Kortare handläggnings- tider och vissa informationsinsatser Extrapengar till och försäkringskassorna för ökad kvalitet och kontroll i beslut 9.1 Tillskott på på tre år anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver det lilla nettotillskott på som Socialdemokraterna föreslår i budgetpropositionen. Ett tillskott är viktigt för att snabbt kunna täcka in den högre ambitionsnivå som har för vården, skolan och äldreomsorgen. Detta gäller bland annat en långsiktig utökning av antalet vårdplatser inom äldreomsorgen, psykiatrin och sjukvården, och möjligheten för kommunerna att skapa kvalitetsförbättringar inom andra viktiga områden som förskolan och skolan. Kommunerna bör fritt få använda pengarna i stället för den centralstyrda skolsatsning som regeringen vill genomföra. föreslår ett tillskott till kommunsektorn på . Dessutom bör läggas, utöver Socialdemokraternas anslagna s.k. tillgänglighetspengar, till en nationell vårdgaranti. Netto innebär inriktningsförslag därmed en resursökning för kommunsektorn med jämfört med Socialdemokraternas förslag. Därtill bör primärkommunerna få använda Socialdemokraternas centralstyrda skolpengar helt fritt i form av generella statsbidrag. I en särskild motion utvecklas syn på kommunsektorns resurs- och reformbehov och utmaningar mer utförligt. Se även avsnitt 8.5 i denna motion. 9.1.1 Regleringar enligt finansieringsprincipen Kommunsektorn kommer indirekt att påverkas av en rad förändringar som avser att genomföra på olika budgetområden. Samtliga dessa effekter ska regleras i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. På är det endast en ökad ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn bättre möjligheter att klara sina uppgifter inom framför allt vården, skolan och omsorgen. Utan tillväxt finns det bara nedskärningar att fördela. På lång sikt kan kommunsektorn inte hjälpas av höjda statsbidrag. Detta är ett viktigt skäl till att prioriterar just tillväxtpolitiken så högt. På bör också kommunernas bidragsberoende från staten minska. Förutom genom en bättre tillväxt kan detta ske genom att kommunerna ges förutsättningar att stå på egna ben genom att staten låter kommunerna själva i högre grad än förfoga över sina skatteinkomster. I detta avseende spelar både utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Det kan också ske genom att som föreslår låta kommunerna ta ut en avgift för sina fastighetsanknutna kostnader som statsbidraget minskar i motsvarande storleksordning. Kommunerna har själva uttryckt ett önskemål att växla bort delar av statsbidragen mot att de själva får förfoga över en ökad andel inkomster och avgifter, bl.a. i den s.k. skattebasberedningen som presenterade . 10.1 Sänkta skatter 20042006 Huvuddelen av förslag på skatteområdet för 20042006 framgår av avsnitt 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. Totalt föreslår finansierade skattesänkningar på , och . I tabell 10.1 sammanfattas dessa skatteförslag och deras beräknade budgeteffekter. I särskilda motioner om skattepolitikens inriktning, om inkomstskatterna, företagsskatterna och fastighetsskatten redovisas utförligt samtliga skatteförändringar som föreslår för den kommande treårsperioden. I tabell 10.2 redovisas ytterligare några övriga inkomstförändringar, tillsammans med de ytterligare försäljningar av statligt hel- eller delägda företag vi vill genomföra. Motiven för försäljningen av statligt ägda företag utvecklas i avsnitt 10.1.1 nedan. 10.1.1 Motiv för försäljning av statliga aktier Det finns flera skäl för en försäljning av statens aktier. Dels är det viktigt för att renodla statens roll, dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag ska kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för motstridiga politiska ambitioner vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningarna ska ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Hänsyn ska också tas till konjunkturläget. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget. Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det program som antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. Till de företag som kan säljas hör bl a , resterande delar av Sonera, Nordea samt OM. De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstrukturering skett. Vid försäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. Tabell 10.1 förslag till skattesänkningar 20042006 Kassamässig redovisning av effekt för offentlig sektor, miljarder kronor Hushåll (1111) Höjt grundavdrag, för alla -23,38 -26,00 -25,70 Skattereduktion för låg- & medelinkomsttagare /år, -13,40 -14,50 -14,30 Förvärvsavdrag mot kommunalskatt på PGI-anställning -10,08 -14,42 -15,20 Avvecklad värnskatt: En fjärdedel bort 2005, halverad 2006, -0,80 -1,80 Ingen skattereduktion för pensionsavgiften men full avdragsrätt för hela avgiften Delvis neutralisering av skiktgränser tfa full avdragsrätt för allmän pensionsavgift Sänkt skatt för alla i st.f avdragsrätt för fackföreningsavgifter Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl privat barnomsorg & ROT-tjänster) -2,00 -2,20 -2,20 Royaltyinkomster från pat. uppfinningar befrias från skatt -0,02 -0,02 -0,02 -0,01 -0,01 -0,01 Utökad avdragsmöjlighet för arbetsresor (tot ) fr 2005 -0,70 -0,70 Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto -0,05 -0,09 Företag (1121) Effektiv bolagsskatt (nominell) Införande av riskkapitalavdrag (Tak 100') -0,04 -0,10 Avvecklad dubbelbeskattning på utdelning: Fysiska personer halv 2005, bort 2006 -2,60 -5,70 Juridiska personer: halv 2005, bort 2006 -1,60 Interaktionseffekt tfa höjd bolagsskatt Kapitalvinstskatt privatbostäder (vid avvecklad fastighetsskatt) Ingen rätt till återköp av egna aktier Fastighetsskatt: Helt slopad fastighetsskatt -15,60 -21,90 -28,80 Förmögenhetsskatt: fastighetstaxeringsvärden &: Slopad sambeskattning 2004, skatt 2005, 2006 -1,30 -2,60 -3,10 Avgår: Inget behov av ny begränsningsregel i förmögenhetsskatten Arvsskatt: Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte -0,04 -0,04 7pe, löneunderl 900 tkr/250 tkr fr 2005 -3,30 -2,60 Finansiering av förbättrade förmåner i föräldraförsäkringen Skatt på bostadsbyggande, varor och tjänster Sänkt skatt på bostadsbyggande motsvarande halverad byggmoms -1,83 -2,00 -2,00 Avgår: Regeringens tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster 20032006