mot · GQ02Sf5 · 2003-02-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:28 Migration och asylpolitik 2 Förslag till riksdagsbeslut 9 4 Humana förslag försenas 10 5 Vidarebosättning s.k. kvotflyktingar 11 6 Människosmuggling och offer för människohandel 11 7 mot tortyr 12 9 Gemensam och human europeisk flyktingpolitik 12 10 kan och skall vara ett föredöme 13 11 Viseringsregler inom EU 14 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den långsamma beredningen av förslaget om en vidgad anhöriginvandring är oacceptabel samt att regeringen bör tillsätta den tidigare utlovade utredningen om att vidga flyktingbegreppet till att omfatta förföljelse på grund av kön och sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening att utlännings- och medborgarskapsärenden, med beaktande av Lagrådets synpunkter , skall överflyttas från till förvaltningsdomstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om s.k. kvotflyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot människosmuggling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offer för människohandel. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall återkomma till med en samlad analys av vilka åtgärder som behöver vidtas för att inte skall fällas av mot tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en human gemensam europeisk flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall vara ett flyktingpolitiskt föredöme inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt verka för att korta listan över viseringspliktiga länder. I regeringens skrivelse om den svenska migrations- och asylpolitiken (nedan skrivelsen) redovisas statistiska fakta över bl.a. antalet asylsökande och migrationsströmmarna i världen. Skrivelsen innehåller även en rent formell redogörelse för vad som sker på det migrationspolitiska området. ser med oro på den negativa trend som präglat europeisk flyktingpolitik . Asylrätten har blivit alltmer utsatt för kritik och angrepp. I flera länder har asylrätten inskränkts som en följd av en allmänt invandrar- och flyktingfientlig opinion. Även i har sådana tendenser gjort sig gällande i den allmänna debatten, och den svenska asylprocessen fungerar inte tillfredsställande. Långa handläggningstider och skönsmässighet i beslutsfattandet skapar psykiskt lidande för asylsökande, och de som drabbas allra värst är barnen. Trenden måste vändas. Regeringen har ett ansvar för att se till att den gemensamma europeiska flyktingpolitiken blir så human som möjligt, och skall vara ett flyktingpolitiskt föredöme. Tyvärr framgår det dock av skrivelsen att ett par regelförändringar som skulle humanisera den svenska flyktingpolitiken försenats. Nedan följer de synpunkter och förslag som föranleds av skrivelsen. Vi vill dock i sammanhanget även hänvisa till vår motion 2002/03:Sf256 Liberal flyktingpolitik, där liberalerna för innevarande föreslagit en rad genomgripande förändringar av den svenska asyl- och flyktingpolitiken såvitt avser bl.a. tolkning av flyktingbegreppet, förslag till lagändringar för att vidga begreppet humanitära skäl och för att garantera att barnets bästa även gäller asylsökande barn, mottagande av asylsökande, asylprocessen samt anhörig- och arbetskraftsinvandring. 4 Humana förslag försenas Det framgår av skrivelsen att ett par förslag som regeringen utlovat som skulle humanisera svensk flyktingpolitik har försenats. Den parlamentariska har i delbetänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) föreslagit att invandringsmöjligheterna för anhöriga skall vidgas. Regeringen har hitintills inte presenterat något förslag trots att remissbehandlingen avslutats. utlovade migrationsministern att regeringen skulle utreda möjligheten att vidga flyktingbegreppet så att de som förföljs av kön eller sexuell läggning också skulle omfattas. Någon utredning tillsattes aldrig och migrationsministern har i riksdagsdebatt nu återtagit sitt tidigare löfte. föreslog en utredning, i betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16), att en ny instans- och processordning skulle införas. Efter många turer fattade regeringen till slut beslut om en lagrådsremiss angående införandet av en ny instans- och processordning. Förslaget har sedermera fått kritik från Lagrådet. liberalerna anser självklart att Lagrådets synpunkter skall beaktas men vill framhålla att nödvändiga lagändringar bör genomföras på ett så skyndsamt sätt som möjligt så att en rättssäker och human asylprocess äntligen kan bli verklighet. Det är oroande att regeringen synes kunna agera beslutsamt när det gäller migrationspolitiska förslag av mera restriktiv karaktär men att förslag som syftar till att humanisera den svenska flyktingpolitiken försenas. bör ge regeringen till känna att den långsamma beredningen av förslaget om en vidgad anhöriginvandring är oacceptabel samt att regeringen bör tillsätta den tidigare utlovade utredningen om att vidga flyktingbegreppet till att omfatta förföljelse på grund av kön och sexuell läggning. Dessutom bör ge regeringen till känna att utlännings- och medborgarskapsärenden, med beaktande av Lagrådets synpunkter , skall överflyttas från till förvaltningsdomstolar. 5 Vidarebosättning s.k. kvotflyktingar År misslyckas regeringen med att uppfylla de åtaganden om att ta emot s.k. kvotflyktingar som fastställt. har under budgetåren 2001 och 2002 till regeringen anvisat medel motsvarande kostnader för vidarebosättning av 1 840 personer . överfördes 1 279 personer till och har 713 personer överförts. Den senare siffran visar att det är högst sannolikt att misslyckades med att uppnå målet om att ta emot 1 840 kvotflyktingar också 2002. Regeringen konstaterar i skrivelsen att UNHCR bedömer att det finns ett mycket stort behov av ytterligare platser för vidarebosättning. Trots detta konstaterande misslyckas alltså regeringen med att uppfylla de mål som slagit fast och anvisat medel för. Någon närmare tillfredsställande förklaring till varför målen inte nås ges inte. bör mot bakgrund därav ge regeringen till känna att den skall återkomma med en förklaring till om varför de uppsatta målen om mottagande för vidarebosättning inte nås. 6 Människosmuggling och offer för människohandel har vi kunnat bevittna de tragiska resultat som en alltmer omfattande människosmuggling till medfört. har människor som sökt ett bättre liv i den rika världen påträffats döda i containrar eller på båtar. Den restriktiva flyktingpolitiken i är den främsta förklaringen till den omfattande människosmugglingen. Starkt bidragande till utvecklingen är förutom viseringsreglerna även det s.k. transportörsansvaret. Det senare innebär att transportörerna tvingas ansvara för prövningen av personers flyktingskäl. Tyvärr har debatterna som följt efter olika tragedier i alltför hög grad kommit att fokusera på hur människosmugglarna skall bekämpas istället för att fokusera på bristerna i medlemsländernas nuvarande migrations- och asylpolitik. Självfallet är det viktigt att med kraft bekämpa de kriminella ligor som ligger bakom människosmugglingen. Åtgärder mot människosmugglarna får dock inte användas som ett instrument för att ytterligare försvåra för människor på flykt att ta sig till . måste ta initiativ till att fokusering för tullarbetet inom EU och gränskontrollen inom EU förskjuts mot säkerhet för människor. Människohandel är en modern form av slaveri där människor hänsynslöst utnyttjas, och välkomnar det starka engagemang som den visat i arbetet mot människohandel. När det gäller offer för människohandel föreslog i sitt slutbetänkande Människosmuggling och offer för människohandel (SOU 2002:69) att det skall införas en särskild bestämmelse i utlänningslagen om att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges en utlänning om det med hänsyn till genomförandet av en förundersökning eller huvudförhandling i brottmål kan anses befogat. ser det som angeläget att lagändringar genomförs som ger möjlighet att lagföra dem som låter människor bli handelsvaror. Det nu sagda bör ge regeringen till känna. Klagomål mot har prövats inför mot tortyr, och det finns åtta öppna ärenden mot . Vid nio fall har kommittén uttalat kritik mot . Detta är utomordentligt allvarligt. Regeringen anför visserligen i skrivelsen att en noggrann analys görs av varje ärende där kritik riktats mot för att tortyr skulle ha förekommit. Men någon samlad analys ges inte i skrivelsen om orsaken till att fällts i anmärkningsvärt många ärenden. bör ge regeringen till känna att regeringen skall återkomma till med en samlad analys av vilka åtgärder som behöver vidtas för att inte skall fällas . Undersökning efter undersökning visar att samtliga västeuropeiska länder kommer att ha ett stort behov av arbetskraftsinvandring för att klara tillväxten och välfärden . För den enskilde som saknar skyddsbehov kan arbetskraftsinvandring vara en möjlighet att få skapa sig en ny framtid i och andra västeuropeiska länder. Genom att öppna för arbetskraftsinvandring skulle dessutom trycket på asylsystemet minska. Trots detta berör knappt skrivelsen ämnet arbetskraftsinvandring. Förklaringen är enkel regeringen har låst sig i frågan och väljer att blunda för verkligheten. I sammanhanget vill vi hänvisa till vår motion 2002/03:Sf216 Ett öppet för arbetskrafts- och anhöriginvandring. bör därför ge regeringen till känna att regeringen bör ta initiativ för att öppna för arbetskraftsinvandring. 9 Gemensam och human europeisk flyktingpolitik välkomnar EU:s arbete med att inrätta en gemensam europeisk flyktingpolitik. Vi tror att en samordning av migrations- och asylpolitiken med en gemensam praxis är en förutsättning för en liberalisering av politiken inom hela EU. regeringar har ett gemensamt ansvar för att alla flyktingar ges ett människovärdigt mottagande. Inget av EU:s medlemsländer kan svära sig fritt från ansvar när flyktingar söker skydd hos dem. Arbetet med att utforma en gemensam migrations- och asylpolitik i EU befinner sig i en formativ fas. Att värna asylrätten på grund måste i alla lägen vara utgångspunkten för en gemensam europeisk flyktingpolitik. Det kan aldrig ersättas med aldrig så kraftfulla åtgärder i andra avseenden. Gång på gång lägger dock enskilda medlemsländer fram förslag med den föga liberala utgångspunkten att försöka begränsa migrationsströmmarna till den europeiska kontinenten. Förslagen har utgått från missuppfattningen att särskilt de västeuropeiska staterna samt , och haft en relativt omfattande invandring och tagit emot många asylsökande, trots att vi vet att alla de stora flyktingmottagarländerna ligger i tredje världen. För liberaler, vars målsättning är en ökad rörlighet för människor utan hindrande gränser och andra barriärer, är det naturligt att skall motarbeta de restriktiva förslagen. Praxis för beviljandet av asyl är olika i olika EU-länder. I verkligheten har flyktingpolitiken successivt stramats åt i hela . De senaste årens skärpning av asylpolitiken är oroväckande. skyfflas människor runt som boskap mellan olika länder för att få söka asyl. Därför behövs en gemensam flyktingpolitik så att alla medlemsländer tvingas ta ansvar. För att det skall bli verklighet måste de mest solidariska länderna sätta . Det arbete som inletts inom EU och dess medlemsstater att på plats bekämpa orsakerna till att människor tvingas fly välkomnas av . Inom EU skall vi vidare verka för att mobilisera omfattande stöd till de människor som tvingas på flykt genom ett mer direkt stöd till grannstater som ger dem skydd. Detta är inget alternativ, utan utgör ett komplement, till att ge människor som faktiskt flyr skydd. Vi anser att den uppgift i det omfattande lagstiftningsarbete som pågår är att ständigt arbeta för en så human europeisk migrations- och asylpolitik som möjligt. roll borde vara att vända den negativa trend som präglat EU-ländernas flyktingpolitik . Detta bör ge regeringen till känna. 10 kan och skall vara ett föredöme Det är centralt att konstatera att på migrations- och asylområdet är minimiregler. och andra länder har således alltid möjligheten att införa ett mer solidariskt regelverk i de fall då den gemensamma politiken är alltför restriktiv. Den kan således inte använda EU som argument för att strama åt den svenska migrations- och asylpolitiken. bör tvärtom verka för att vara ett föredöme på det flyktingpolitiska området. Detta bör ge regeringen till känna. 11 Viseringsregler inom EU EU:s strikta visumpolitik utgör ett stort hinder för människor att ta sig till och gör att människosmugglingen ökar. Grundregeln måste vara att människor har rätt att resa in fritt i EU, inte tvärtom. kommer arbetskraftsbristen i EU att bli akut. Därför är det också viktigt att vi bejakar och välkomnar människor som kommer till medlemsstaterna för att söka arbete. krävs visering för resa till från flertalet länder i världen. Den gemensamma listan över viseringspliktiga länder har växt ytterligare med anslutning till . Bland de viseringspliktiga länderna finns alla de varifrån de flesta asylsökande i och EU kommer. Det är uppenbart att viseringspolitiken används för att göra det svårare för människor med skyddsbehov att söka asyl i . Listan över viseringspliktiga länder får inte tillåtas växa ytterligare. måste aktivt verka för att färre länder omfattas av viseringsplikten. Detta bör ge regeringen till känna.