ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju376 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nu stanna upp den pågående förändringen av tingsrättsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en noggrann helhetsanalys av domstolsorganisationen i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att län bör ha två tingsrätter. Regeringen avser att förändra domstolsorganisationen i län genom att lägga ned och tingsrätter, flytta all verksamhet till och inrätta tingsställen i och . har som ett oeftergivligt krav framhållit betydelsen av en lokalt förankrad dömande verksamhet. Verkställs det nu aktuella förslaget lämnas en region med drygt 100 000 invånare utan egen domstol i närområdet. Avståndet från exempelvis till är (restid med bil c:a tur och retur), vilket ger oacceptabelt långa resor för parter och ombud för att inställa sig vid domstolen. Visserligen föreslås att det ska inrättas tingsställen i både och . Detta är emellertid inte en hållbar lösning ens i ett kort perspektiv. Till varje förhandling vid tingsställena ska en domare och en notarie åka från . Dessutom måste tingsdagarna med hänsyn till resorna begränsas. Detta är till och med ett sämre utnyttjande av resurserna . Alternativet att och tingsrätter går samman och bildar en egen tingsrätt har avfärdats utan bärande skäl. En sådan domstol skulle få fem domare, och påståendet att den skulle vara sårbar saknar grund. Genom detta alternativ uppnås rimliga krav på lokal förankring av verksamheten och ett optimalt utnyttjande av resurserna. Det nu aktuella förslaget har lagts fram trots en massiv kritik från de flesta tunga remissinstanser. De geografiska förhållandena i län gör att inriktning mot en domstol per län inte kan tillämpas här. län behöver två tingsrätter. Regeringens förslag vilar även i ekonomiskt hänseende på bräcklig grund. Någon analys av samhällets totala kostnader har inte vägts in i bedömningen, vilket är anmärkningsvärt. För att möta den massiva kritik den nu pågående omorganisationen möter i landet, skapa trovärdigt underlag för beslut och få ett helhetsgrepp för hela domstolsorganisationen bör den pågående förändringen av tingsrättsorganisationen nu stanna upp. En helhetsanalys av domstolsorganisationen i landet bör utföras innan förändringsarbetet fortsätter.
mot · GR02Ju381 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av kriminalvårdsanstalten i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av kriminalvårdsanstalten i . Kriminalvården står inför en utbyggnad av fångvårdsplatser i landet. I finns en anstalt med 22 slutenvårdsplatser och 19 öppenvårdsplatser. Den slutna avdelningen är kraftigt överbelagd. En utbyggnad av Kriminalvårdsanstalt med fler slutna platser skulle bidra till att förbättra situationen både i och totalt i landet. fångvårdsanstalt har låg personalomsättning och tvåspråkig (svenska/finska) personal, vilket är en fördel med hänsyn till det geografiska läget. Vid utbyggnaden kan inte heller förväntas uppstå problem i mark- och planfrågor, eftersom kommunen är markägare. har drabbats av personalminskningar inom den statliga sektorn och bereds ett förslag om flyttning av större delen av tullverksamheten till annan ort. Också av den anledningen är utbyggnad av kriminalvårdsanstalten i av stor betydelse.
mot · GR02Ju382 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett åtgärdsprogram för att minska antalet illegala vapen i landet. är att av världens mest vapentäta länder. Vi har ett stort innehav av jaktvapen som omfattas av en rigorös och bra lagstiftning för att motverka att dessa vapen hamnar i orätta händer. har vi sett en ökande förekomst av illegala vapen i samband med brottslig verksamhet. Problematiken med dessa illegala vapen har börjat uppmärksammas allt mer. I en rapport från Försvarsdepartementet beräknades antalet illegala vapen upp gå till 27 000. De flesta som följer utvecklingen anser att antalet illegala vapen väsentligt överstiger denna siffra.. Flera anser att situationen kan betecknas som en helt okontrollerad spridning av illegala vapen. De flesta av dessa vapen har olagligt införts i landet. Ett högt antal illegala vapen utanför vårt kontrollsystem blir lätt orsak till att brottsligheten blir grövre, tryggheten blir mindre med vardagsbeväpning som följd, och tilltron till polisväsendet minskar. Det är därför hög tid att regeringen initierar ett åtgärdsprogram för att minska antalet illegala vapen i landet.
mot · GR02Ju383 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning avseende hur domar med föreskrift om vård för missbruk blir verkställda och följs upp. Innehav av narkotika är olagligt i och därför är det också möjligt att döma en person för narkotikabrott. Från sida stöder vi kriminalisering av narkotika, inte för att vi vill straffa utslagna människor utan för att vi vill garantera att så många som möjligt får vård. Tvångsingripande är försvarligt, när en missbrukare är farlig för sig själv och för sin omgivning. Lagen om vård av missbrukare (LVM) ger möjlighet till tvångsomhändertagande. Dessutom har domstolarna möjlighet att, då påföljd bestäms i brottmål, föreskriva att den dömde skall bli föremål för vård med syfte att komma ifrån missbruket. Allt fler uppgifter från människor som har kontakt med missbrukare tyder på att uppföljningen av narkotikadomar inte alltid fungerar tillfredsställande. Exempel finns på att domar, där drogavvänjande behandling föreskrivits, inte verkställs. Om missbrukaren inte accepterar behandlingen eller inte infinner sig till möten kommer inte någon snabb och tydlig reaktion från ansvariga myndigheter. Vittnesbörd om att personer som dömts till vård utan konsekvenser kan utebli från behandling är mycket oroväckande. Följden kan bli ett fortsatt missbruk och i värsta fall en tidig död. Någon tillgänglig statistik som visar hur narkotikadomar verkställs och följs upp finns inte. Däremot talar statistiken sitt tydliga språk, dels att antalet svårt belastade narkotikamissbrukare har ökat i landet, dels att antalet vårdplatser avsedda för denna kategori av missbrukare har minskat. Nedskärningen av missbrukarvården är en av de mest drastiska förändringarna i välfärdspolitiken . Öppenvården har ökat medan institutionsvården minskat, och det är mycket oklart om öppenvården verkligen når de missbrukare som på grund av sitt missbruk inte vill samarbeta. Det behövs insatser inom många områden för att stärka kampen mot drogmissbruket. En insats vore att ta reda på hur verkligheten ser ut i fråga om vad narkotikadomar leder till. Osäkerheten om huruvida narkotikadomar verkställs eller följs upp kräver ett snabbt utredningsuppdrag,. Det borde vara möjligt att gå igenom ett antal fall av narkotikadomar och se vilken vård missbrukaren fått. Med utgångspunkt från detta är det sedan lättare att komma med beslut om ändrade rutiner och annan organisation. Varje gång en missbrukare går under eller dör är det en tragedi, och det är en ännu större tragedi varje gång någon kunde ha räddats genom beslut om bättre och kraftfullare vård.
mot · GR02Ju384 · 2003-10-07 00:00:00 — Klotter i våra städer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en riksomfattande handlingsplan mot klotter utarbetas. Att förhindra att vårt land förfulas genom klotter på allmän och privat egendom borde vara hög prioriterat. Våra städer och samhällen gör anspråk på att vara turist- och evenemangsstäder av dignitet och det är angeläget att de är rena och fräscha. Forskning har visat att underlåtenhet att aktivt bekämpa nedsmutsning av det offentliga rummet kan stå samhället mycket dyrt. Försummas underhållet av stadsmiljön, kan en grogrund skapas som föder ytterligare skadegörelse och annan kriminalitet. Bryts inte denna onda cirkel kan konsekvenserna bli mycket negativa. Problemet är inte marginellt. kommuner satsar åtskilliga miljoner på klottersanering. Klottrarna är många. Enligt en undersökning från kriminologiska institutionen i har var tredje niondeklassare varit inblandad i klotterverksamhet. Förutom att de faktiskt förstör annans egendom med sitt klotter, utsätter de sig därtill själva inte sällan för faror i samband med sin illegala verksamhet. I har ungdomar t ex förolyckats i samband med att man klottrat i tunnelbanan. Skälen för att bekämpa klotter är därför både många och goda. Det finns goda exempel på hur kommuner har hanterat denna problematik. Projektet i har tillkommit som ett initiativ för att minska nedskräpningen och öka trivseln i stadsmiljön. Projektanställda ungdomar bildar mobila team som åker omkring i i golfbilar för att utöva tillsyn, plocka skräp och sanera klotter. Projektet har permanentats och ingår i ordinarie verksamhet. I har kommunala bolag och förvaltningar tillsammans med, statliga och privata intressenter tagit ett initiativ till samordning av åtgärder mot klotter och annan skadegörelse. En handlingsplan har framtagits. Den första punkten är den viktigaste och den drivs bl a i form av ett Dialogprojekt på grundskolor. Eleverna skall bli medvetna om att klotter och annan skadegörelse är en brottslig handling och att den drabbade får stora kostnader, pengar som kan användas till något trevligare, t ex olika former av elevvårdsaktiviteter i skolan istället för klottersanering. Handlingsplanen är en del i ett större sammanhang som syftar till att ge göteborgarna en trygg, vacker stad. Inom ramen för den befintliga kommunala organisationen har stora ansträngningar gjorts för att få bukt med problemen. Och detta inte utan viss framgång. Ändå kvarstår det faktum att kostnaderna för klotter i form av resurskrävande sanering, estetiskt försämrad stadsmiljö och inte minst mänskligt lidande är stora. Det krävs därför ett nytt grepp om dessa frågor, där insatser görs för att både förbättra stadsmiljön och förebygga att ungdomar dras in i denna destruktiva verksamhet som kostar både kommunerna och det övriga samhället stora pengar eftersom det är en inkörsport till kriminalitet. Den riksomfattande handlingsplanen skulle med fördel kunna administreras av .
mot · GR02Ju385 · 2003-10-07 00:00:00 — Polisens befogenheter vid olovlig körning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens befogenheter att beslagta bil och/eller bilnycklar i samband med olovlig körning. Fler och fler bilar kör omkring på våra vägar trots att bilskatten inte är betald och fordonen är obesiktade. Inte sällan händer det också att förarna till dessa bilar saknar körkort eller är i sådant skick att de inte bör framföra en bil överhuvudtaget. Både bilen och dess förare utgör en trafikfara. Finns det alkohol eller andra droger med vid en kontroll har polisen befogenhet att ta föraren med sig och på så sätt förhindra fortsatt körning. Men är det så att det enbart handlar om att föraren saknar körkort, att bilen inte har skatten betald eller inte är besiktad saknar polisen befogenhet att exempelvis beslagta bilen eller bilnycklarna. Ofta händer det att när polisen kör därifrån sätter sig föraren i bilen och fortsätter sin färd. Polisen bör därför ges befogenheter att beslagta bil och/eller bilnycklar i samband med olovlig körning.
mot · GR02Ju386 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tingsrättsorganisationen i län. I budgetpropositionen finns det ett förslag som innebär att de tre tingsrätterna i län skall slås ihop till en med kansliort i och tingsställen i och . Detta är ett förslag som kommer att få långtgående konsekvenser både för medborgarna som är bosatta i den norra delen av länet och tingsrätternas egen verksamhet. Som argument framförs både effektivitets- och kompetensskäl för att skapa slagkraftigare domstolsenheter som är bättre anpassade till framtidens krav. Detta har jag naturligtvis inget emot. Det är bra att det finns en vilja att reformera domstolsorganisationen och skapa ett effektivare rättväsende. Det är dock nödvändigt att regeringen noga följer genomförda förändringar så att de förväntade positiva effekterna uppnås. Det finns faktorer som gör att förändringarna i organisationen kan leda till försämringar istället. I län innebär förslaget att resvägarna för domare med personal blir . Det kan innebära att man får en arbetsituation där man har restider som motsvarar en arbetsvecka . Detta i sin tur kan enligt min mening resultera i att intresset för att arbeta i domstolen minskar och att effektiviteten och antalet dömda mål sjunker. tittar över hela organisationen och tycker att det är tillräckligt med en kansliort för hela län. Jag är tveksam till detta. Jag tycker att man skall titta på placeringen av kansliort utifrån hur länet ser ut och minimera de avståndsnackdelar som kan bli resultatet. Det är också angeläget att den förändring som ska ske följs upp av regeringen. Om de positiva effekter som förändringen syftar till inte uppnås måste regeringen vara beredd att ompröva beslutet.
mot · GR02Ju387 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen på fångvårdsanstalterna. Många personer med god inblick i situationen på våra fångvårdsanstalter menar att svensk kriminalvård brister i hänseende till begreppet god omvårdnad. Särskild oro uttalas över att allt färre döms till sluten psykiatrisk vård innebärande att antalet psykiskt sjuka och instabila fångar på fängelserna drastiskt ökat . Vårdarna på de olika fångvårdsanstalterna har ingen eller otillräcklig utbildning för denna grupp av vårdtagare. Känslan av att inte kunna hantera situationen skapar oro inte bara bland personalen utan även bland de andra fångarna. Det är därför nödvändigt att regeringen ser över situationen vad gäller denna ökning av psykiskt sjuka fångar på fängelserna, för att skapa de bästa förutsättningar att nå upp till målsättningen en god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete.
mot · GR02Ju388 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bemötandefrågor inom polisen. I attitydundersökningar, som görs över hur allmänheten uppfattar olika myndigheter, brukar polisen hamna högt på listan över myndigheter man har förtroende för. Men medborgarna ställer också höga krav på polisen, eftersom polisen har extraordinära befogenheter. Och medborgarna har rätt i att man skall ställa särskilt höga krav på poliser. Poliser kan i sitt arbete hamna i besvärliga situationer där beslut ibland under svåra provokationer skall tas utan betänketid. På några enstaka sekunder skall enskilda poliser fatta beslut som domstolar och för den delen också media och allmänhet sedan kan överväga eller kommentera i timmar och dagar. Medvetna om att det krävs känsla och förståelse för dessa svårigheter har ändå många medborgare reagerat på förhållanden, som blottlagts bland annat i rapporterna kring i och tillhörande polisaktioner. Då avses inte händelser i samband med kravaller eller liknande dramatiska händelser, utan den besvikelse, som förmedlats från vanliga ungdomar, som ansett sig ha kommit i kläm och fått ett dåligt bemötande. I vårt län, län, har polismyndigheten påbörjat ett arbete med bemötandefrågor, som bland annat innefattar att man går igenom de senaste årens anmälningar mot polisen från allmänhet, som anser sig ha kommit i kläm. Vi tror att detta är en bra väg att gå fram på. Kunskap om ett bra respektive ett mindre bra bemötande är enligt vår mening en viktig framgångsfaktor för polisen, och vi tror att det finns mycket kompetens inom polisen om det förstnämnda. Vi tror att goda upplevelser av bemötande från polisen har en förebyggande effekt, och att ett dåligt bemötande kan verka i motsatt riktning. Det är en varningsklocka att det är svårt att få unga utomeuropeiska invandrare att söka sig till polisutbildningen hur mycket spelar bemötande från poliser de mött in? Rapporter om hur kvinnor i förhör har fått frågor om relationer till män misstänkta för brott som varit nedsättande och ibland på gränsen till kränkande visar att ett initiativ för att ta tag i bemötandefrågor även på riksnivå är angeläget. Vi tror att ett initiativ som belyser bemötandefrågornas viktiga betydelse i polisarbetet gör alla till vinnare. Polisen får ännu större förtroende hos allmänheten. Utsatta ungdomar kan få en bättre attityd till vuxna och till myndigheter, vilket är till hjälp för deras socialisering. Ett beteende hos en enskild polis eller en grupp av poliser som inte är till gagn för verksamheten kan brytas tidigare med färre anmälningar och färre ärenden för specialåklagare och ansvarsnämnd att ta hand om. Rezene Tesfazion (s)
mot · GR02Ju394 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är dock viktigt att notera att förutsättningen för att dessa åtgärder skall fungera är att den unge är medveten om att han eller hon har agerat felaktigt. Därför skall dessa metoder vara reserverade för de ungdomar som erkänt sin gärning, eller medgivit att de agerat på ett felaktigt sätt.
mot · GR02Ju395 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 28 kap. 14 § ändras till att förutom fingeravtryck och foto även omfatta DNA-prov. tas DNA-prov på personer som dömts till fängelse. Detta är ett viktigt verktyg för polisen vilket kan ge avgörande resultat i utredningar. Redan när polisen gör brottsplatsundersökningar registeras DNA-spår. Dessa skickas till som därefter registrerar spåren och samtliga DNA-spår läggs in i ett spårregister. DNA-profilen finns tillgänglig hos polisen. av vardagsbrotten upp i . greps och dömdes en man i för ett 40-tal inbrott tack vare att polisen hade en DNA-profil på gärningsmannen. I har man ett av världens mest omfattande register med DNA-profiler. Brotten som upp tack vare detta har ökat markant, utan ett omfattande utredningsarbete. Genom att ändra 28 kap. 14 § där anhållen eller häktad skall lämna fingeravtryck och foto till att omfatta även DNA-prov skulle polis och åklagare få en betydligt större möjlighet till bevisföring. Provet kan genomföras på enklaste sätt genom t.ex. ett hårstrå eller lite saliv utan medverkan av sjukvårdande personal.
mot · GR02Ju396 · 2003-10-07 00:00:00 — Rätten att kalla in beredskapspolisen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta beslutanderätten från regeringen till när beredskapspolisen kan kallas in. Möjligheten att använda beredskapspoliser med avtal har öppnats genom ändringen av 1 § i förordningen SFS 199:726. Beredskapspoliserna är utbildade och utrustade på ett ändamålsenligt sätt. De utgör en resurs i samhället som vid behov borde kunna tas i anspråk när ett uttalat behov finns. Exempelvis borde beredskapspolisen kunna användas när allvarliga störningar uppstår som kräver en omfattande polisinsats. En sådan risk kan föreligga t.ex. när man på grund av säkerhetsläget i världen fruktar terroristattentat och behovet av personal för bevakning av tänkbara angreppsmål som är prioriterade skyddsobjekt behövs (kärnkraftverk, ambassader, skolor etc.). Men de bör också kunna utnyttjas när möjligheterna till polisförstärkning bedöms vara begränsade och Polisen behöver förstärkning för utrymning, annan bevakning eller ordningshållning vid omfattande olyckor. Enligt nuvarande bestämmelser kan beredskapspoliser som ingått avtal om sådan tjänstgöring på framställan från efter regeringsbeslut kallas in till polismyndigheterna då samhället har utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Kopplingen till begreppet svår påfrestning på samhället i fred gör det tydligt att det krävs nationella katastrofsituationer eller risk för sådana för att beredskapspoliser skall få kallas in. För att utöka möjligheten och göra det enklare att ta in beredskapspoliser med avtal bör kravet på händelsens allvar sänkas. Enligt nuvarande bestämmelser krävs i det närmaste nationella katastrofsituationer eller risk för sådana för att beredskapspoliser skall få kallas in. I det fallet är det logiskt att det är regeringen som gör bedömningen att en sådan situation är för handen. Om man väljer att sänka kraven på händelsens allvar, talar inte lika starka skäl för att det är en regeringsuppgift att bestämma när beredskapspoliser kan kallas in. Bedömningen av behovet att sätta in ytterligare personal och var behovet är störst görs då rimligen bäst av Polisen själv. Jag menar att rätten att vid behov kalla in beredskapspolisen som ingått avtal bör flyttas från regeringen till .
mot · GR02Ju397 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar avslå regeringens förslag om nedläggningar av tingsrätter i län. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tingsrätterna i och behålls. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tingsrätten för län lokaliseras till . I regeringens budgetproposition föreslås att tingsrätterna i och läggs ner. ska enligt regeringens förslag därmed ha en tingsrättsorganisation med en tingsrätt för hela länet lokaliserad till och att och blir tingsställen. bör avslå regeringens förslag. Jag har i motion 2002/03:Ju18 med anledning av regeringens skrivelse 2002/03:126 föreslagit att ska tillkännage för regeringen behovet av att behålla tre tingsrätter i län och att därmed nuvarande tre tingsrätter i , och blir kvar. Jag har angivit starka skäl för att så ska vara fallet. har ännu inte behandlat motionen. I en ytterligare motion med anledning av budgetpropositionens förslag har jag tillsammans med riksdagsledamöterna () båda krävt i tillkännagivande till regeringen att stanna upp med den pågående förändringen av tingsrättsorganisationen, att regeringen gör en noggrann helhetsanalys för hela domstolsorganisationen i landet och att regeringen om inte detta vinner bifall åtminstone behåller två tingsrätter i län, underförstått i och . En koncentration av tingsrättsverksamheten på det sätt som regeringen föreslår får så allvarliga konsekvenser för län med dess långsträckta yta och stora avstånd att det inte på något sätt kan accepteras som förenligt med rättssäkerhet och motiveras av ekonomiska och rationella skäl. För att undvika detta katastrofscenario måste alla andra vägar prövas, därav även denna motion. Skulle mot förmodan mina tidigare förslag avslås av måste den enda kvarvarande tingsrätten i så fall förläggas till .
mot · GR02Ju398 · 2003-10-07 00:00:00 — Barnkompetens i domstolar och polisväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt polismyndigheten och att ta initiativ till att stärka kompetensen inom myndigheterna på området om intentioner. Debatten om polis och domstolars kompetens i samband med brottsutredningar och domstolsprövningar har på gått . har på olika sätt belyst problemet och pekat på behovet av att öka kompetensen för de som utreder brott mot barn. Även om övergrepp mot barn är den typ av brott som ska högsta prioritet så tar det att utreda brott mot barn. Polisens utredningsarbete med övergrepp mot barn har brister. Ofta saknas kompetens, metodik och tekniska resurser. råder det stora regionala skillnader. En inventering av tio polisdistrikt som gjort visar på stora skillnader i landet. Barn som utsatts för brott på platser som , och södra delen av möts av en mer specialiserad polis- och åklagarorganisation än andra. För att trygga rättssäkerheten för barn behövs det ytterligare kunskaper om hur barn fungerar. Det är också viktigt att kompetensen bland psykologer, barnexperter och jurister förbättras för att domstolarna ska kunna ta tillvara barnets rättigheter. Enligt har vi förbundit oss att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder för att skydda barn mot misshandel, utnyttjande eller sexuella övergrepp. Vi anser att regeringen bör uppdra åt polismyndigheten och att ta initiativ till att stärka kompetensen i myndigheterna på området och om intentioner. En liknade bild av utsatthet i rättsprocesser kan också finnas av andra grupper i samhället. Vi anser att det är angeläget att även detta uppmärksammas inom myndigheterna.