ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K258 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att räkna även blankröster och inte räkna dem som ogiltiga. begär att regeringen låter göra en översyn av ogiltigförklarandet av blankröster, i syfte att skapa incitament för vitalisering av den demokratiska makten i samhället. All offentlig makt utgår från folket, står det i inledningen till våra grundlagar. Vi förtroendevalda är satta av svenska folket att besluta i deras ställe. Det är ett stort förtroende och det finaste uppdrag en svensk kan få att representera folk i riksdag. Det förtroendet är allt mer naggat i kanten och allt färre röstar i allmänna val. Därmed är hela den representativa demokratin i fara. Utan förtroende har vi inga förtroendevalda, bara politiker som sköter sina uppdrag mer eller mindre väl. Detta är en mycket farlig utveckling som måste hejdas. Förtroendet mellan väljare och valda måste återupprättas. Många är de människor som inte vill lägga sin röst på någon person eller parti och deras vilja kommer inte till tals. Enligt vallagen (1997:157) 18 kap 10 § är en valsedel ogiltig om den saknar partibeteckning. Däremot så föreskriver folkomröstningslagen (SFS 1979:369) att det skall finnas röstsedlar för varje förslag som är föremål för folkomröstning. Detta skedde också vid den senaste folkomröstningen om anslutningen till euron . I folkomröstningen fick de blanka rösterna . När däremot över 100 000 blankröster i våra val till riksdag, region och kommunfullmäktige klumpas ihop med sönderrivna och andra ogiltiga röster så bagatelliserar man de åsikter som förs fram som blankröster. En blankröst måste räknas som vilken annan röst som helst och inte som ses som en bortkastad röst. Även de som inte vill lägga sin röst på någon kandidat eller parti måste kunna få sin vilja respekterad. viftas deras uttryck för misstroende bort och läggs i en hög med ogiltiga röster. Är det rätt att ens ovilja att rösta på partier och personer skall leda till att rösten klassificeras som ogiltig? Möjligheten att kunna blankrösta, när man som väljare inte känner att det finns något parti eller någon kandidat som man kan identifiera sig med, måste finnas. Det borde vara en självklarhet i en demokrati. Att väljarnas val att rösta blankt respekteras i det att deras röster räknas som vilka andra röster som helst och inte kasseras kan bidra till en vitalisering av den demokratiska makten. Kan vi klara det i folkomröstningar så måste det gå att administreras i ett vanligt val till riksdag, region och kommunfullmäktige.
mot · GR02K259 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillfällig ledighet vid kommunfullmäktigeuppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjlighet till tillfällig ledighet vid kommunfullmäktigeuppdrag. kan inte en vald ledamot eller ersättare av kommunfullmäktige tillfälligt begära ledigt från sitt uppdrag. Det kan innebära problem för små partier att bemanna alla ordinarie platser om någon blir långvarigt sjuk eller föräldraledig. Genom att införa möjligheten att en ordinarie ledamot eller ersättare kan ersättas tillfälligt skulle detta problem lösas. En barnledig ledamot kan med gott samvete stanna hemma utan att känna tvånget att behöva inställa sig till ett fullmäktigesammanträde för att alla platser ska vara bemannade. Möjligheten till tillfällig ledighet borde underlätta möjligheten att få även yngre medborgare att ställa upp som förtroendevalda. Längden på ledigheten när en ersättare ska träda in kan diskuteras men den bör vara åtminstone . Kommunallagen bör därför ses över för att undersöka möjligheten att införa möjligheten till tillfällig ledighet från kommunfullmäktigeuppdrag.
mot · GR02K260 · 2003-10-07 00:00:00 — EU-flaggan och FN-flaggan i plenisal tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att EU-flaggan och FN-flaggan skall hänga i plenisal. plenisal pryds naturligt nog av den svenska flaggan. är medlem i den europeiska unionen, något som inte på något sätt manifesteras i den svenska . Det borde vara naturligt att vår europeiska identitet och vår gemenskap med övriga EU-länder markeras genom att EU-flaggan bereds en permanent plats i plenisal. är medlem i FN. Inte heller detta synliggörs i det svenska parlamentet. Genom att låta FN-flaggan få pryda plenisal skulle vår internationella samhörighet tydligt markeras.
mot · GR02K262 · 2003-10-07 00:00:00 — Användandet av datorer i riksdagsarbetet ger riksdagsstyrelsen till känna vad i motionen anförs om att det i samtliga utskott blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer under pågående sammanträde. ger riksdagsstyrelsen till känna vad i motionen anförs om att det blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer i kammaren under pågående förhandlingar. ledamöter har tilldelats var sin mycket lätt bärbar dator med goda möjligheter att koppla upp sig mot server, vilket är mycket bra. Modernisering och utveckling vad gäller arbetsformer är en positiv utveckling som bör fortsätta. Tyvärr finns det inskränkningar i användandet av ledamöternas bärbara datorer. Det är nämligen förbjudet att använda bärbara datorer i vissa utskott och under förhandlingar i kammaren. Utskottens ordförande får själva besluta om det är tillåtet att använda en bärbar dator under utskottens sammanträden. En ordförande kan förbjuda en ledamot att använda sin dator, vilket även händer. Däremot är det tillåtet att använda en fickdator, t.ex. en eller en iPAC, vilket visar hur inkonsekvent och ologiskt det här är. Datorn borde vara ett lika självklart hjälpmedel i riksdagsarbetet som penna och papper är för en del. För vissa av riksdagsledamöterna är datorn det självklara hjälpmedlet. Datorn är ett ypperligt hjälpmedel som effektiviserar då den är utmärkt för att lagra, förvara och hantera information. I samband med att nästan alla handlingar finns i elektronisk form borde ledamöterna fullt ut få utnyttja teknikens möjligheter. Handlingar som kommer elektroniskt borde inte behöva skrivas ut i pappersform utan skall enkelt kunna tas med i den bärbara datorn. blir resultatet att datorn endast blir ett snabbt internt postsystem. Allt annat än att fullt ut få använda de bärbara datorernas möjligheter är resursslöseri med de välinvesterade pengar som satsat. Datorerna blir inget annat än avancerade skrivmaskiner, vilket förhoppningsvis inte var tanken när de köptes in. Det vore tråkigt om datorn och den nya tekniken möttes med samma skepticism som så många andra nya tekniker har mötts av genom historien. Möjligheten att utnyttja datorn fullt ut i riksdagsarbetet vore ett bra steg och en bra signal om att denna teknikfientliga skepticism inte finns i . Det är dags att omfamnar den nya tekniken på riktigt och inte bara pratar om dess förträfflighet. Detta skulle även kunna bidra till att öka förståelsen för den nya tekniken hos ledamöter. Svenska politiker tycker om att kalla för ett ledande IT-land. Det är vi också i många avseenden. Det rimmar dock illa med policyn kring datoranvändandet i själva riksdagsarbetet. Vi måste leva som vi lär.
mot · GR02K263 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i valet till kommunfullmäktige. De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig av utjämningsmandat mellan dessa valkretsar kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunvalet. Sådana utjämningsmandat existerar både i landstings- och riksdagsval. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet åt kommunerna att också använda sig av utjämningsmandat. Låt oss ta ett exempel. I årets val röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta har Socialdemokraterna, vunnit en majoritet i fullmäktige efter det att mandatfördelningen genomfördes. De borgerliga partierna fick ca 200 röster fler än Socialdemokraterna, tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat mer! Samma situation uppstod även efter kommunvalet i kommun. Detta är ur demokratisk synvinkel oacceptabelt och ter sig mycket underligt för väljarna. Som vi ser det bör man tillåta kommunerna att införa utjämningsmandat. En alternativ lösning är att tillåta kommunerna att bara ha en valkrets. I landstingsvalet finns det en spärr på . Det kan vara motiverat att införa samma spärr i kommunfullmäktigevalet. Regeringen måste nu agera snabbt så att ett nytt system kan användas i nästa val.
mot · GR02K266 · 2003-10-07 00:00:00 — Vegetarisk och vegansk mat i offentliga inrättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentliga (kommun, landsting och stat) inrättningar i såsom förskolan, grund- och gymnasieskolan, äldreomsorgen, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas. Att äta vegansk eller vegetarisk kost av djuretiska skäl har sina rötter ända från antiken. Föreningar och sällskap för denna kost har funnits . Intresset för djurfri kost har dock ökat markant och allt fler, inte minst yngre personer, väljer att bli vegetarianer eller veganer. Många gör valet på grund av etiska skäl för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning. Eftersom många kommuner vägrar att servera en helt vegetabilisk kost innebär det att många ungdomar inte får någon fullvärdig skolmat. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig. Ett annat skäl som förekommer är att det blir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Detta leder ofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig den näring de behöver. Genom hela den moderna historien har det offentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valt djurfri kost. Denna form av etisk diskriminering skall inte accepteras i ett samhälle som bör förhålla sig neutralt inför människors olika livsval. Vilka matkrav vi har som individer, oavsett om de är etiskt, hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge de rör sig inom svensk lagstiftning. Det är inte statens sak att avgöra vilka etiska val vi gör som individer. Offentliga (kommun, landsting och stat) inrättningar i såsom exempelvis förskolan, grund- och gymnasieskolan, äldreomsorgen, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.
mot · GR02K267 · 2003-10-07 00:00:00 — samt val av utskottsordförande beslutar att förändra interpellationsinstitutet på sådant sätt att interpellationer även får framställas till ordföranden i respektive utskott i . beslutar att ändra principerna för tillsättandet av ordförande i utskott i enlighet med motionens intentioner. ger ledamöter möjlighet att kontrollera regeringen genom att ställa interpellationer till statsråden om deras tjänsteutövning. Syftet med interpellationerna är att öka insyn i regeringens arbete, väcka uppmärksamhet kring en viss fråga och skaffa fram ytterligare information. Institutet medger däremot inte att interpellationer framställs till ordförandena i utskott. Eftersom dessa är ytterst ansvariga för beredningen av ett ärende innebär detta ingen lyckad ordning. Riksdagsarbetet står helt utan en kontrollfunktion i detta avseende och detta måste ändras. En ordförande i ett utskott skall kunna interpelleras i kammaren i ett enskilt ärende och redogöra för den politik som utskottet önskar att lägger fast. I detta sammanhang bör naturligen också principerna för val av ordförande till utskott ändras, på sådant sätt att dessa poster alltid skall besättas av representanter för majoritetspartierna i . Den nuvarande ordningen, med ledamöter i opposition som formella ledare av utskottsarbetet, framstår som märklig i beaktande av formerna för motsvarande beredningsarbete på och regional nivå. Dessutom finns det inga rationella skäl för varför representanter för oppositionspartierna i skall ha ett huvudansvar för att förbereda ärenden till kammaren. En ändring av ordningen i enlighet med ovanstående bör därför genomföras.
mot · GR02K268 · 2003-10-07 00:00:00 — Möjligheter för skolelever att besöka uppdrar åt riksdagsstyrelsen att utreda förutsättningarna för hur skolelever från hela kan få bättre möjligheter att besöka . Under ett riksdagsår besöker tusentals elever riksdag. Under besöket ges eleverna och deras lärare information om arbete, dess roll i demokratin och demokratins historia. Ofta deltar någon riksdagsledamot vid dessa besök. Besöken i upplevs som mycket värdefulla och givande av såväl elever som lärare. Förutom den inblick och ökade kunskap som eleverna får om arbete så sås också frön till politiskt intresse och engagemang. De ekonomiska förutsättningarna för skolorna att kunna göra ett besök i varierar mycket beroende på de kostnader som är förenade med vad en resa till innebär. Förutsättningarna att göra ett besök i ökar påtagligt ju närmare eleverna bor. Det är angeläget att ger riksdagsstyrelsen i uppdrag att utreda förutsättningarna för jämlikare möjligheter för skolelever att göra ett besök i riksdag.
mot · GR02K269 · 2003-10-07 00:00:00 — Kommunernas rätt att själva få bestämma subventionerna inom barnomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att lagstiftningen ändras så att de kommuner som vill får rätt att fördela sina subventioner till barnomsorg också till de föräldrar som önskar ge barnomsorg hemma. är en viktig grundbult i det svenska styrelseskicket. Men det blir allt vanligare att staten specialdestinerar och detaljreglerar anslagen till bestämda ändamål inom den kommunala sektorn. Det är en olycklig utveckling. vill utveckla kommunernas frihet att kunna fatta beslut om vad som är bäst för den egna kommunen. Namninsamlingar har under föregående år genomförts på initiativ av enskilda i olika kommuner på grund av den frustration som många föräldrar känner över att deras val av barnomsorg inte erkänns som bidragsberättigat av staten. Kommunerna är bakbundna av den nuvarande lagstiftningen. Den tillåter inte en kommun att lämna understöd till enskild person. finns den så kallade likställighetsprincipen som gäller alla. Den innebär att alla kommuninvånare skall behandlas likvärdigt. Dessa två lagstiftningar kolliderar uppenbarligen med varandra när det gäller barnomsorgen. Med barnomsorgen fullt utbyggd utplånas allt tal om vikten av att vidmakthålla en tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Allt fler kommuner uttrycker nu intresse av förändringar som möjliggör för kommunerna att ekonomiskt också kompensera de föräldrar som själva önskar ge barnen omsorg hemma. Det är dags att ompröva tidigare ställningstaganden.
mot · GR02K270 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att källhänvisningar skall ingå i . (SOU) utgör en betydelsefull faktakälla och beslutsunderlag i det offentliga . Oavsett om de är skrivna av en ensamutredare, en grupp experter eller en parlamentarisk kommitté är de ofta ett välskrivet resultat av ett stort arbete och efterforskning. SOU har sin viktigaste, men inte enda, funktion som faktaunderlag för politiska beslut. SOU används också mycket av journalister, gymnasister, intresserad allmänhet och även, beroende på ämnet, av forskare. Utredningarna håller i allmänhet en sådan tillgänglighet att vanlig allmänbildning är tillräcklig för att tillgodogöra sig deras innehåll. I ett avseende brister dock de allra flesta utredningar: de har ingen eller otillräcklig källhänvisning. För den elev som i ett forskningsarbete på gymnasiet vill fördjupa sig i t.ex. arbete är det omöjligt att klargöra varifrån uppgifterna kommer. Litteraturlista finns visserligen, men inga noter som ger källhänvisningar. Källhänvisningar i form av noter är överlag mycket sällsynta, inte ens litteraturlista är allmän i utredningarna. Eftersom givetvis utredaren själv vet varifrån han har hämtat uppgifterna torde det med dagens ordbehandlingsteknik vara ett mycket begränsat merarbete att ange varifrån uppgifterna kommer. Den enklaste modellen för att åtminstone ange litteraturhänvisningar är den s.k. Harwardmodellen, där i löpande text efter ett citat enkelt anges t.ex. (1989, s 165), vilket då innebär en hänvisning till litteraturlistans , P. and the Profession. A cross-national comparison of the health policy arena in the and 19451985. Mot det ovan sagda kan invändas att inte är doktorsavhandlingar, vilket ju är riktigt. Men doktorsavhandlingar är så mycket mer än att bara göra sig den intellektuella mödan att i en källhänvisning tala om varifrån man fått en uppgift. Med tanke på att utredningsarbetet ofta utförs , kostar avsevärda belopp och påverkar beslut i är det en liten begäran att källhänvisningarna ska finnas med i SOU. Skånberg (kd)
mot · GR02K273 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av grunden för medlemskap i en kommun enligt kommunallagen. Enligt 4 § kommunallagen anges att medlem av en kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast egendom i kommunen eller är taxerad till kommunalskatt. Medlem av ett landsting är den som är medlem av en kommun inom . Äganderätt till fast egendom grundar medlemskap inte bara för fysiska personer, dvs. människor, utan också för juridiska personer, t.ex. aktiebolag. Det innebär bl.a. att många personer är medlemmar i kommuner och landsting utan att de är folkbokförda eller betalar någon skatt där och därmed erhåller ensidiga rättigheter. Ett av medlemskapets viktigaste konsekvenser är rätten att begära laglighetsprövning av kommunala beslut. Enligt 10 kap. 1 § i KL får kommunala beslut inom det kommunallagsreglerade området överklagas av envar som är medlem i kommunen. Det kan tyckas rent historiskt att det är självklart att den som har egendom också har rätt att påverka och styra utvecklingen i t.ex. en kommun just på grund av att man har ett ägande, som fast egendom eller ett juridiskt ägande. Frågan är dock om kommunallagen och lagstiftningen kan anses rättvis och försvarbar med tanke förändrade levnadsmönster och därmed kommunernas ändrade planeringsförutsättningar med ett ökat fritidsfastighetsägande och utbyägande av mark och jordbruksfastigheter. Det åligger ett starkt demokratiskt och politiskt ansvar på invånarna i en kommun att utveckla och ta ansvar för en samlad helhetssyn av en kommuns utveckling och alla invånarnas servicebehov. Det handlar om prioriteringar, ibland om ekonomiskt risktagande eller åtagande över kommunens budget. Det gäller investeringar och långsiktighet i att klara tillväxt och utvecklingskrav och utvecklingsbehov hos kommuninvånarna. Ansvar och prioriteringar åligger kommunens fastboende, men delas inte alltid eller intresserar dem som inte har den samlade helhetssynen på en kommuns utveckling utan ser det ganska naturligt utifrån en fritidsboendes önskemål eller utbyägandets intressen. Byggplaner och investeringar för utveckling av verksamheter kan i detta sammanhang just vara anledning till skilda åsikter för vad som är bäst för en kommun beroende på om jag är åretruntboende eller vistas i kommunen bara under korta perioder. Den rätt som medlemskapet i en kommun innebär kommer att bli än mer uppenbar framöver då människors levnadssätt än tydligare övergår till att bli delbor mellan olika geografiska platser. Många har ägande på flera olika platser men är skrivna, betalar skatt och lägger sina valsedlar enbart på ett ställe och kanske inte ens i . Vi finner pendlande mellan olika kommuner inom landet såväl som mellan olika länder och i tidsperioder mellan en månad och . Därför är inte dagens kommunallag och grunden för medlemskap rättvis sett ur det krav man bör ställa på att medinflytande och medansvar bör ha ett starkare samband än vad det har . Därför bör kommunallagens grunder för medlemskap ses över.
mot · GR02K274 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga införandet av som rösträttsålder i allmänna val. Det är dags att genomlysa och föra en öppen offentlig debatt om hur demokratin och de demokratiska redskapen kan utvecklas för 2000-talets medborgare. har föreslagit ett demokratikonvent i syfte att på djupet diskutera och låta just medborgarperspektivet få genomslag i de besluts- och ansvarsstrukturer som råder . Både partistrukturer och valsystem har byggts upp i då det var god tillströmning till politiska partier och ungdomsförbund. Så är det inte , och därför åligger det dagens beslutsfattare att forma nya aktuella system som också fångar upp engagemang och viljan att påverka sin egen vardag. Ungdomars delaktighet och engagemang har diskuterats mycket just med syfte att finna former som stärker en yngre generations medverkan att också få och vilja ta medansvar. Då kan rösträttsåldern vara en parameter som bör ses över för att värdera om det kan finnas anledning att sänka rösträttsålder till allmänna val från till . Kyrkovalet har som rösträttsålder. Det är redan en aktuell ålder i samband med vissa val i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02K276 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppenheten i den europeiska unionen. En stor öppenhet är en grundförutsättning för att skapa ett medborgarnas , ett där alla känner sig delaktiga och har möjlighet att aktivt ta del av unionens handlingar. För den var frågan central både före och under det svenska ordförandeskapet. Detta ledde till att sade ja till ett kompromissförslag som innebär att det blir lättare att få ut handlingar från EU:s institutioner. Till viss del har vi alltså nått framgång, men än finns det områden där öppenheten kan utvecklas. Alla sammanträden där Europeiska unionens råd är lagstiftande bör ske i offentliga möten. Vår strävan bör vara att EU instiftar en allmängiltig offentlighetsprincip och att vi fortsätter att driva på kraven på ökad öppenhet.
mot · GR02K277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om radiotidningar. För synskadade och människor med lässvårigheter är radiotidningar en förutsättning för att kunna delta i den demokratiska processen. En radiotidning är en inläst redigerad version av en papperstidning. Det finns 67 radiotidningar i . Förutsättningarna när dagstidningarna började med radiotidningar 1989 var att de skulle få full kostnadstäckning för verksamheten. infördes en schablonersättning. har genom en konsult kommit fram till att det utbetalas olika summor beroende på hur många dagar tidningen utkommer. Tredagars får per utgivningsdag. Femdagars får per utgivningsdag. Sexdagars får per utgivningsdag. Sjudagars får per utgivningsdag. I schablonbeloppen tas bl a ingen hänsyn till löneläget för journalisterna eller antal abonnenter. Dessutom ges lägst bidrag till tidningar med . Dessa tidningar har fler och helgersättningar än tidningar med färre utgivningsdagar. Schablonerna har heller inte räknats upp trots löneökningar och andra kostnadsökningar. Det är mycket viktigt för demokratin att radiotidningarna får finnas kvar och utvecklas. Därför är det av största vikt att det finns tillräckliga incitament för att få dem att fortleva. Det är därför nödvändigt med en översyn av det schablonsystem för radiotidningar som finns .
mot · GR02K278 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av den lag som reglerar det s.k. meddelarskyddet. Meddelarskyddet är grundläggande i , och det finns anledning att säkerställa detta även framöver. Ett hot mot meddelarskyddet är emellertid när det missbrukas inom myndigheter, så att skyddad information blir tillgänglig av t ex medier. har förekommit tydliga exempel på hur skyddade uppgifter läcker ut från myndigheter, inte minst från polisen. I vissa fall uppstår den märkliga situationen att en utsedd försvarsadvokat är ålagd yppandeförbud medan uppgifter cirkulerar i medier. Situationen i dessa fall kan innebära att rättsprocessen krackelerar. I detta läge bör en översyn göras av den lag som reglerar meddelarskyddet. Syftet bör vara att när det kan fastställas att de skyddade uppgifterna måste ha kommit från myndighet skall det var möjligt att undersöka vilken källan är.