mot · GR02Kr385 · 2003-10-07 00:00:00 — 7.4 Skattefrihet för allmännyttiga stiftelser För att stiftelser ska kunna bli skattebefriade i enlighet med 7 kap 3 § inkomstskattelagen krävs att de enligt kapitlets 4 § huvudsakligen ska ha till ändamål att främja vård och uppfostran av barn lämna bidrag för undervisning eller utbildning bedriva hjälpverksamhet bland behövande främja nordiskt samarbete eller stärka försvar under samverkan med militär eller annan myndighet. Förarbetena till lagstiftningen lämnar ingen vägledning kring den närmare innebörden av dessa ändamål. I utredningen och i propositionen framhålls att skattefriheten omfattar verksamheter som det offentliga annars hade varit tvunget att bidra till. Idrottsrörelsen har här kommit i kläm. med ändamål att genom stöd åt idrott främja vård och uppfostran av barn har inte ansetts vara inskränkt skatteskyldig (RÅ 1982 1:12). menar att man bör utreda vilka ändamål som innebär skattefrihet för att särskilt pröva om idrottsliga ändamål för en allmännyttig stiftelse ska kunna innebära en skattefrihet. Karriären för en professionell idrottsman eller kvinna skiljer sig från de flesta andra yrken. är den på grund av fysiska skäl begränsad till tidigt i livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligt att idrottaren tjänar mycket pengar för att sedan tjäna avsevärt mindre. Resultatet av detta bli att idrottaren tvingas betala mycket höga skatter under de år han eller hon tjänar som mest trots att det är väl känt att inkomsten kommer minska kraftigt . På grund av detta är det vanligt att framgångsrika idrottare flyttar utomlands. För att lösa detta problem finns möjligheten att införa så kallade idrottskonton vilket finns bland annat i och . Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottaren sätter en viss del av sin inkomst på kontot, ofta maximalt en viss del av inkomsten, och så länge de sitter där är de skattebefriade. Idrottaren skattar istället på inkomsten när den tas ut från kontot vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det så kallade skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst . Naturligtvis finns det svårigheter med att införa idrottskonton. Bland annat krävs att vissa avgränsningsfrågor utreds ordentligt. Vi anser dock att det finns stora fördelar med ett sådant system och menar därför att det finns anledning att utreda om det går att införa konton av detta slag i . Socialdemokraterna har varit mycket negativa till idrottskonton och avslog så sent som ett förslag från oss om att utreda frågan. Idrottsminister har dock visat en viss öppenhet inför idén vilket är positivt, även om hennes utspel dock har mötts av kritik från bland annat finansminister . Regeringens syn på frågan ter sig därför splittrad. anser att det finns anledning att utreda om konton av detta slag är möjliga att införa i . Idrott kan som få andra företeelser skapa broar mellan människor från olika kulturer och lösa knutar mellan nationer som går tillbaka långt tillbaka i tiden. Vem minns till exempel inte match mot under ? Ett ökat internationellt idrottssamarbete kan öka vår förståelse för andra kulturer. är ett utmärkt exempel på ett projekt som främjar kulturmöten och därigenom ökar förståelsen mellan länder och kulturer. Även i biståndsarbete kan idrotten fylla en viktig funktion. bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för både ledare och aktiva inom såväl breddidrotten som på elitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagn för avspänning och samförstånd. Idrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationella arbetet är mycket positiva. Flera satsningar har gjorts från till exempel sida för att utveckla samarbetet med andra länder framför allt inom EU. Vi anser att ett särskilt fokus i det internationella samarbetet bör riktas på det nordiska samarbetet och samarbetet med våra baltiska grannländer. Ett ökat idrottsutbyte med de baltiska staterna ska syfta till att bygga upp och utveckla östeuropeiska idrottsrörelser. Indirekt kan ett sådant samarbete även syfta till demokratifostran genom uppbyggande av idrottsförbund med demokratiska strukturer. utgör statens stöd ett eget anslag riktat direkt till friluftsorganisationer. Ett friluftsråd har inrättats vid som ska fördela detta riktade anslag. har , , Simfrämjandet, , , Cykelfrämjandet samt FRISAM fått bidrag. I (SOU 1998:76) talades om att målet för det statliga stödet ska vara att stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. anser att det är riktigt att tydliggöra stödet genom ett eget anslag men anslaget måste kunna innefatta andra organisationer som bedriver friluftsverksamhet. Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner över en lång rad områden från fysiologi, medicin och teknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Utbildningen och forskningen är en förutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskap och forskning behövs kring idrotten som folkrörelse. Idrottsrörelsen har också pekat på behovet av forskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor. Inte minst viktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning.