ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr341 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förstärkning av stödet till sjukhuskyrkan. har uttalat att trossamfund generellt sett är samhällsnyttiga organisationer och enligt 2 § lagen om stöd till trossamfund (SFS 1999:932) skall stödet bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statligt bidrag till trossamfund (förutom till ) fördelas av till trossamfund (SST). Bidraget är betydligt lägre än det var . SST framhåller tre av de bidrag som fördelas av nämnden och som bör prioriteras : Bidraget till andlig vård inom sjukvården I denna motion vill vi framhålla bidraget till den andliga vården inom sjukvården som främst bedrivs genom sjukhuskyrkans arbete. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, sådant det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades i början av 1980- talet och som bekräftades i samband med utredningarna om nya relationer mellan staten och trossamfunden . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården, vilket omfattar flera religioners arbete. Sjukhuskyrkan bedrivs ekumeniskt av de kristna kyrkorna och samfunden i vårt land. kan präster och själavårdare från romersk-katolska kyrkan och de ortodoxa och österländska kyrkorna arbeta inom sjukhuskyrkan. På de sjukhus där det finns en frikyrklig sjukhuspastor arbetar han eller hon i ekumeniska arbetslag sida vid sida med präster, diakoner, assistenter och musiker från . De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Denna utbildning håller mycket hög kvalitet. Den löper i regel och den är skräddarsydd för sjukhuskyrkan. Alla tjänster som sjukhuspastorer är lokala. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Den ursprungliga tanken när beslutet om sjukhuskyrkan togs i var att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna. gör det ingalunda det. Den totala kostnaden var cirka 11.200.000 kronor. Statsbidraget för församlingarnas lönekostnader var 3.535.000 kronor och det har inte förändrats . Det behövs en förstärkning av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Den bör tilldelas det statsbidrag som den från början utlovats, alltså hälften av kostnaderna för dess verksamhet, för att kunna fortsätta att bedriva sitt viktiga arbete. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle inte minst inom vården.
mot · GR02Kr342 · 2003-10-07 00:00:00 — Teckenspråkiga sändningar i public service tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om teckenspråkiga sändningar i public service. I finns döva, gravt hörselskadade och dövblinda som har teckenspråket som modersmål. Med anhöriga och personal, som också kommunicerar med teckenspråk, finns det en TV-publik på kanske 100 000 personer. har utbudet av teckenspråkiga program i vårt nationella public service-bolag, , legat och . har sändningarna begränsats , bestående av med nyheter till fredag. erhöll utöver ordinarie medelstilldelning till insatser för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Men någon ökning av de teckenspråkiga sändningarna har inte skett. De teckenspråkiga programmen har varit konstanta . För döva är teckenspråket modersmål medan svenskan är andraspråk. Döva betalar samma TV-avgift som hörande men får bara en promille på sitt modersmål jämfört med vad hörande får ut av SVT:s sändningar. sänder exempelvis program på 20 invandrarspråk. Tyvärr går det inte att sända teckenspråk via radion, vilket gör att SVT har ett större ansvar att sända teckenspråkiga program. Den analoga tekniken är på väg ut och digitala sändningar etableras. Digital teknik gör det möjligt att ha flera bilder i TV-rutan. I norska motsvarigheten till SVT, NRK, sänder man teckentolkade program . Först är det barnprogram och sedan program för vuxna. Sändningarna sker med digital teknik. Döva kan antingen ha två TV-apparater, med tolken i den ena, eller också kan både program och teckentolken samsas i en TV-apparat. Döva i får bidrag med till en extra TV och får också bidrag till parabolen. Utöver sändningarna till 22 sänds också teckenspråkiga nyheter . Dessutom sänds program från Dövas media till 17.55. Således sänder NRK teckenspråkiga/teckentolkade program och , jämfört med SVT:s och . När SVT alltmer går över till digitala sändningar bör teckenspråkiga/teckentolkade program prioriteras högt i SVT:s verksamhet.
mot · GR02Kr343 · 2003-10-07 00:00:00 — Radio och TV i allmänhetens tjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en radio och TV i allmänhetens tjänst. Det finns både i och internationellt mycket tydliga tendenser till maktkoncentration och minskad mångfald både i pressen och i radio och TV. Detta är ett allvarligt problem som berör vårt demokratiska samhälle. I vårt land är public service en motvikt mot maktkoncentration och en garant för mångfald. Regering och riksdag har slagit fast följande om en radio och TV i allmänhetens tjänst: Den ska ha en decentraliserad organisation och den regionala och lokala organisationen ska utformas och ges tillräckliga resurser så att förhållandena i hela landet kan speglas. Det är angeläget att både radio och TV ges sådana förutsättningar att de kan leva upp till det som regering och riksdag har beslutat. Ett aktuellt exempel som berör den regionala och lokala verksamheten är den interna utredning i som har lagt fram förslag om förändringar vid de lokala kanalerna. Det finns hos bland andra de anställda en oro för att om förslagen genomförs kommer de att leda till ökad centralisering och minskat lokalt inflytande. Alltså en utveckling i strid med det inledningsvis beskrivna målet. Detta är naturligtvis inte en intern fråga som enbart berör personalen. Den handlar framför allt om att garantera mångfald och allsidighet. Vi är väl medvetna om att både och är självständiga företag som själva väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånden. Varken regering eller riksdag ska lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Men däremot finns det i sändningstillståndet generella krav på att programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. En parlamentarisk kommitté ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Det är angeläget att det fortsatta arbetet med att säkerställa en radio och TV i allmänhetens tjänst lägger tonvikt vid decentralisering, garanterar mångfald och ger förutsättningar att spegla förhållandena i hela landet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02Kr344 · 2003-10-07 00:00:00 — Public service-företagens ansvar för rapportering av EU-frågorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om public service-företagens ansvar för rapportering av EU-politiken. Det höga valdeltagandet i folkomröstningen om EMU visar att det finns ett stort intresse för Europafrågorna hos det svenska folket. Däremot vittnar många samtal från gator och torg, skolgårdar och arbetsplatser om att många vill veta mer om vilka frågor som behandlas i EU, frågor som direkt påverkar vår vardag. Man undrar också vilka som beslutar om vad. kan vi följa både , och världens ekonomiska händelser i ekonominyheterna på TV. Vi kan också följa vad som händer på hemmaplan i regionala TV- och radiosändningar och vi kan få kulturnyheter i radions Kulturnytt. Men fortfarande saknas sändningarna där vi på ett lättfattligt sätt kan följa EU:s politik, diskussioner och beslut. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att public service-företagen ges ett särskilt uppdrag för att öka rapporteringen från EU-politiken.
mot · GR02Kr345 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förändra lagstiftningen så att fordran på obetald TV-avgift fortsättningsvis blir en konsumentfordran. Enligt 1 § lagen om TV-avgift skall den som innehar TV-mottagare betala TV-avgift för mottagaren. Genom TV-avgiften finansieras i allt väsentligt radio- och TV-verksamheten i allmänhetens tjänst. En inte betald TV-avgift anses utgöra en fordran av offentligrättslig natur och tillkommer det allmänna. Uttagandet av TV-avgiften handläggs hos kronofogdemyndigheten som allmänt mål. En fordran på TV-avgift kan därför drivas in enligt lagen om indrivning av statliga fordringar m.m., dvs. på samma sätt som skattefordringar. I ett mål i , NJA 2002 s. 668, har fastställts vad som angivits ovan om att en obetald TV-avgift anses utgöra en fordran som tillkommer det allmänna. I ett annat mål i , NJA 1988 s. 503 II, fastslogs att en fordran på TV-avgift vid tillämpningen av den numera upphävda lagen om avgift för innehav av televisionsmottagare skulle betraktas som en konsumentfordran när apparatinnehavaren är en privatperson. Uttagandet av TV-avgifter handlades då som enskilt mål hos kronofogdemyndigheten. Frågan om TV-avgiftens rättsliga status när det gäller indrivning hos kronofogdemyndigheten innebär inte bara om den skall drivas in såsom allmänt eller enskilt mål utan innebär för den betalningsskyldige väsentliga skillnader. För det första innebär det olika preskriptionstider, eller . Vidare uppstår frågan om avräkning mot överskjutande skatt kan göras eller ej. Slutligen blir det fråga om konsumentlagstiftningen över huvud är tillämplig eller ej. Dessa skillnader innebär en sämre ställning för den enskilde gentemot det offentliga. Uttrycket det allmänna inbegriper i regeringsformen och annan lagstiftning staten, landstingen och kommunerna, däremot inte statliga och kommunala bolag annat än i den mån de utövar myndighet. Radiotjänst i , , fakturerar TV-avgifterna och uppbär dessa för radiobolags räkning. Dessa bolag ägs inte ens av staten utan av en från staten självständig stiftelse. Enbart Radiotjänst i kan göra gällande fordringsanspråket på TV-avgifterna och det är enbart till detta bolag som betalning av en fordran på TV-avgift kan göras med befriande verkan. Såvitt känt betraktas fordringar som andra statliga bolag har på privatpersoner inte som tillkommande det allmänna. Exempelvis är de fordringar som det helstatliga bolaget har på privatpersoner att betrakta som vanliga konsumentfordringar. Det är svårt att förstå skälen för att fordringarna på obetalda TV-avgifter skall ha en för det allmänna gynnsammare ställning och motsvarande för konsumenten sämre ställning. Förhållandena får nu anses klarlagda i rättspraxis och förändringar kan följaktligen bara ske genom en förändrad lagstiftning. Det är framför allt det bristande konsumentskyddet som gör det angeläget att vidta sådana lagstiftningsåtgärder att fordran på TV-avgift fortsättningsvis erhåller status av en konsumentfordran på berörd privatperson.
mot · GR02Kr346 · 2003-10-07 00:00:00 — Särskilt stöd till teckenspråksutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilt stöd till teckenspråksutbildning även bör kunna ges till folkhögskolor utan tolkutbildning. Antalet sökande till teckenspråkslinjerna är vikande och detta är allvarligt då det påverkar rekryteringsunderlaget till landets tolkutbildningar. råder brist på tolkar och landstingen har svårt att leva upp till sitt åtagande. Om inget görs kan personalbristen bli än svårare . TÖI () är en särskild inrättning vid med uppdrag att bland annat fördela statsbidrag till tolk- och teckenspråkslärarutbildning inom folkbildningen samt utvärdera och utöva tillsyn över sådan folkbildning. Statsbidraget skall dessutom finansiera merkostnader för utbildningen av teckenspråkstolkar vid folkhögskolor. Motivet för TÖI:s bildande var följande: dels att snabbare kunna anpassa utbildningsbehov till skiftande behov av tolkar, dels att ge möjlighet till koncentration av utbildningsresurser. Till teckenspråksutbildningarna, som ligger till grund för tolkutbildningarna, ges statsbidrag från TÖI. Men bidraget från TÖI ges bara till de folkhögskolor som har både teckenspråksutbildning och tolkutbildning. Mo Gård Folkhögskola bedriver en 2-årig teckenspråksutbildning helt enligt TÖI:s riktlinjer och måldokument, men har ingen tolkutbildning. Därför är man, tillsammans med några andra skolor i samma situation, undantagen från möjligheten att få statsbidrag för sin utbildning. Enligt gällande förordningar och befintligt regleringsbrev finns ingenting om hur medel till teckenspråksutbildningar skall fördelas. I praktiken ges dock stöd bara till de folkhögskolor som också har tolklinjer. I en rapport från Statskontoret (2002:11) framgår att man där ser nyttan av att medel i större utsträckning ges till teckenspråksutbildningar generellt. TÖI har inte kunnat förbruka sitt anslag. Utrymme borde därför finnas för bidrag även till de folkhögskolor som bedriver teckenspråksutbildning men ej har tolkutbildning. Bidraget skulle kunna användas för rekryteringsfrämjande åtgärder, kompetensutveckling av lärare samt metod- och materialutveckling.
mot · GR02Kr349 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att värna travsportens utvecklingsmöjligheter i hela landet. Hästsporten i allmänhet och travnäringen i synnerhet har en mycket stark förankring i södra och mellersta , där antalet travhästar per invånare är väsentligt högre än i andra delar av landet. Genom hästsporten skapas goda förutsättningar för en levande landsbygd och ett öppet kulturlandskap. Den är en positiv effekt till stöd inte minst för den besöksnäring som förväntas att expandera . Det finns ett stort intresse bland ungdomar för olika former av hästsport. Men möjligheterna för trav- och ridskoleverksamhet att växa och utvecklas riskerar att äventyras av allt snävare ekonomiska ramar och besparingsplaner på olika områden. Inom () finns planer på förändringar av travsporten som om de genomförs i första hand kommer att drabba . Det förslag som presenterats har en inriktning som får stora negativa konsekvenser för hela hästsporten i den norra regionen. Särskilt hårt riskerar det att drabba kallblodshästen som är att betrakta som utrotningshotad enligt den hästpolitiska utredningen (SOU 2000:109). Enligt vår mening är förslaget inte förenligt med det avtal som finns mellan travsporten och staten om att skapa goda förutsättningar för travsport i hela landet och därvid beakta de regionalpolitiska målen. De av STC framlagda förslagen innebär så drastiska förändringar att det starkt kan ifrågasättas om vissa travbanor kan bibehållas. I några fall blir nedskärningarna så stora att det knappast är rimligt att banorna kan hållas tillgängliga för de travtränare som disponerar anläggningarna för träning. Detta innebär att verksamheten kommer att läggas ner, alternativt flyttar travtränare till andra banor. Vi finner det synnerligen angeläget att regeringen , innan besparingarna slår fullt ut, vidtar åtgärder så att de regionalpolitiska målen för hästsporten kan uppfyllas. I detta bör också ingå en översyn av gällande skatteregler för travsporten. En särskild granskning bör ske av den s k totoskatten, som är jämförelsevis mycket hög.
mot · GR02Kr351 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i , i samarbete med de statliga verken, får i uppdrag att konkretisera idéerna kring ett världsarvsmuseum. blev inskriven på världsarvslista som ett område med världsunik landhöjningsgeologi. Det som är världsunikt är den totala landhöjningen sedan senaste istiden. Världsrekordet för denna landhöjning finns på i . Att skydda, bevara och utveckla är ett viktigt arbete både för dem som bor i området men också för de berörda kommunerna och hela regionen. Det är också ett nationellt ansvar eftersom det är som ansvarar inför hur ett världsarv sköts. I ansvaret för att förvalta världsarvet ingår utöver att skydda området också som en mycket viktig del att förmedla/levandegöra de värden som ligger till grund för världsarvet. Många olika parter har på initiativ av i tillsammans påbörjat arbetet med att förbättra besöksanläggningar och information i och kring världsarvet. Bland dessa parter kan nämnas SGU, , , , i och och kommuner. Utvecklingen av är inte bara en fråga om världsarvet utan handlar om hela samhällsutvecklingen, dess problem och möjligheter. Problemen i området är bl.a. minskande befolkning och omställning från gamla näringar till nya. Utveckling av turismen i och kring världsarvet har förutsättningar att bli en viktig möjlighet för hela länets utveckling. arbetar nu med att iordningställa olika besöksplatser, för att tillgängliggöra världsarv för turister och andra besökare. Till exempel har man en besöksplats på där landhöjningen, som där är störst i hela världen, kan beskådas. I den mystiska rustas stigar upp och likaså på de stora klapperstensfälten i området. I diskussioner som förevarit mellan olika statliga verk och länet har frågan väckts om att ett världsarvsmuseum för även skulle kunna ha ett nationellt uppdrag att redovisa de delar av geologiska utveckling som är kopplade till landhöjning. Detta ingår ej i något befintligt museum i landet. Det finns inget nationellt geologiskt museum. blev världsarv på grund av sin världsunika landhöjningsgeologi. är därför en bra plats för att skapa ett nationellt geologiskt museum.
mot · GR02Kr352 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bergslagen. Stiftelsen har alltsedan 1986, dvs. , varit verksam i södra och . Bergslagen började som ett nyskapande museiexperiment, men har utvecklat en stark samarbetsorganisation mellan sju kommuner och två län: , , , och i samt och i . är ingen byggnad med samlingar av föremål utan består av 49 autentiska besöksmål av stort industrihistoriskt och kulturhistoriskt intresse fördelade i de sju kommunerna. Miljöerna uppvisar olika teman såsom hyttor, smedjor, gruvor och bostäder av skilda slag, vilka synliggör Bergslagens unika historia. Detta pärlband av historiska originalmiljöer binder samman nutidens människor i hela regionen. De utgör en identitetsskapande och gränsöverskridande helhet som går in i två län. har för skolorna i området blivit en omfattande kunskapsresurs, som förmedlar viktiga insikter om människans arbete och villkor i det Bergslagen som kom att bli grunden för den moderna industristaten . har en liten organisation på 2,5 personer med ett kansli i . Samarbetet med kommunerna sker via kultur- och turistförvaltningarna i respektive kommun. Det mesta av arbetet som sker ute i miljöerna är av ideell karaktär. Ekonomin baseras dels på stiftarnas årliga fasta bidrag, dels bidrar de båda länsmuseerna med vardera. För en bredare verksamhet och särskilda projekt söks medel ur statliga fonder och från EU. har skapat sig en god plattform, men har ändå svårt att bryta igenom för att skapa en fortsatt god utveckling och framför allt en god vidareutveckling av tidigare insatser. De stiftande kommunerna är var för sig hårt trängda av ekonomiska bekymmer då samtliga lider av minskande befolkning och därav minskade skatteintäkter. ingår i ett nationellt och även internationellt nätverk av ekomuseer, som det är önskvärt och nödvändigt att ytterligare utveckla. Ett bra samarbete över gränserna gör Bergslagen än mer attraktivt som besöksmål för Europaturism. Likaså bör aktiviteter i miljöerna utvecklas. Näringslivet i Bergslagen gynnas av detta. har skapat sig en stark ställning i svensk kultur- och museivärld, men behöver en tryggare finansiering för att kunna utvecklas på ett för Bergslagen gynnsamt sätt och i den riktning som människor i området har rätt att förvänta sig. Med anledning av detta borde i botten ha en långsiktig statlig finansiering som grund till gagn för både stat och den bygd inom vilken museet är verksamt.
mot · GR02Kr354 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om barnkulturen i . Barnkulturen måste ha en central roll i svensk kulturpolitik. Barns rätt till kultur finns fastslagen i , som har ratificerat. har vi i riksdag haft en bred politisk enighet om vikten av att satsa på barns och ungas kulturutövning. Alla institutioner som får statligt stöd har en skyldighet att redovisa hur man arbetar med barn- och ungdomsverksamhet och runt om i landet har kommunerna arbetat med musikskolor och kulturskolor. Men knapphetens stjärna har också lyst över detta viktiga område. finns inga nya resurser att fördela, kommunerna har dragit in på kulturverksamhet och musik/kulturskolorna har belagts med högre avgifter. Detta som det kommersiella utbudet ständigt ökar inom både kultur-och fritidssektorn. Utvecklingen har gjort att även kulturen nu blivit en klassfråga bland barn och unga och det är det viktigaste skälet till att en förändring måste ske. Det andra skälet är kulturens betydelse för den egna utvecklingen. Kultur är ett viktigt verktyg för att utveckla självkänsla men också medkänsla. Kulturens olika uttrycksmedel utvecklar barns språk och förmåga att tolka samt förstå världen runt omkring, kort sagt kultur i dess olika former ger starkare människor. Regeringen bör bevaka kulturens utrymme i det totala kulturutbud som samhället finansierar.
mot · GR02Kr356 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsbidraget, det årliga verksamhetsstödet som ges till måste följa den allmänna kostnadsutvecklingen som institutet har och att anslaget av den anledningen bör räknas upp. Det är glädjande att se att särskilda insatser har gjorts för att förstärka folkmusikens och folkdansens ställning. tilldelas ett årligt verksamhetsstöd och finns numer med som en naturlig samarbetspart hos såväl stat, landsting som kommun. Den allra största arbetsbördan görs av de verkliga eldsjälarna som finns på orten. Det är med stor tillfredsställelse som vi kan se att verksamheten i drivs framåt. Ett nittiotal ungdomar har sedan starten genomgått en kvalitativ utbildning som i flera fall har lett till fortsatt utbildning vid . Vi kan även notera att i den populära folkmusikgruppen så finns ungdomar som har anknytning till institutet . Det är bara ett exempel på vad utbildningen kan leda till. Nya projekt är på gång. Även utomlands så har man upptäckt folkmusikinstitutets kvalitet och kraft. Det är viktigt att denna positiva utveckling får fortsätta. Det gagnar folkmusik och folkdans. Det medverkar även till en positiv framtidstro i en bruksmiljö i norra som så väl behöver det. Det medför arbetstillfällen för bygdens folk och medverkar till att orten får liv. Därför är det nödvändigt att det årliga anslaget uppräknas i samma takt som kostnadsutvecklingen i samhället gör. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.