mot · GR02Fö267 · 2003-10-07 00:00:00 — Svenskt stöd till humanitär minröjning tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att och Sida åtminstone inte minskar utan snarare ökar sitt stöd till humanitär ammunitions- och minröjning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inom ramen för sitt anslag inte minskar utan snarare ökar sin beredskap för ammunitions- och minröjningsinsatser samt att omfattningen av verkets insatser utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att minröjningsberedskap i större utsträckning finansieras inom anslag för området Försvarspolitik och inte som inom området Skydd mot olyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Försvarsmaktens satsning på minröjningsverksamhet, via Swedec, bör förstärkas eller åtminstone bör ligga kvar på nuvarande nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att FOI, med stöd av beställningar från relevanta myndigheter, bör få ekonomiska möjligheter att åtminstone driva vidare sin minröjningsforskning på nuvarande nivå samt att denna forskning inriktas på projekt som i närtid får praktisk erfarenhet i fält. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den interdepartementala arbetsgruppen för minröjning bör utarbeta åtgärdsprogram för att upprätthålla och vidareutveckla den svenska kapaciteten att genomföra internationella minröjningsinsatser. 1Yrkande 1 hänvisat till UU. föreslog , som första land, att det skulle införas ett internationellt förbud mot personminor. En omfattande kampanj från ICBL (International Campaign to ) ledde till att ett sådant avtal kunde undertecknas . Den internationella kampanjens senaste årsbok, Landmine Monitor 2003, rapporterar om påtagliga resultat. Hela 147 stater, vilket motsvarar tre fjärdedelar av alla världens stater, har skrivit under eller anslutit sig till avtalet. Och detta har i sin tur fått konkreta följder: Mer än 50 miljoner personminor har förstörts. Minst 36 stater har upphört att producera personminor. Handeln med personminor har upphört nästan helt. Antalet offer för minor har minskat från ca 26 000 till mellan 15 000 och 20 000. Minröjningsaktiviteterna har ökat. Men har media och politiker bytt fokus och personminorna står inte längre lika högt upp på dagordningen. Problemen kvarstår dock, och de beskrivs av Landmine Monitor 2003: 82 stater i världen är mer eller mindre drabbade av minor och/eller oexploderad ammunition. I minst 65 stater skedde det olyckor eller . Flest olyckor skedde i (), , , , , , , , , , , , och . I minst 17 väpnade konflikter lades det ut nya minor av regeringsstyrkor eller gerillaorganisationer. Kampanjen har misslyckats med att förmå ett antal betydelsefulla stater att ansluta sig till , däribland , (som är det enda EU-land som inte skrivit under avtalet), , , , och . minskade världens samlade ekonomiska stöd till minröjning, men ökade anslagen . Landmine Monitor 2003 noterar dock att stödet till minröjning minskade för fyra av de största bidragsgivarna, däribland (en minskning med ). Enligt Landmine Monitor behövs det en ökning av det ekonomiska stödet. Stödet behövs både för själva arbetet med att röja minor och för att utveckla nya system för att finna minfälten och röja minorna. har goda förutsättningar beträffande båda dessa områden. krävs det att många olika parter agerar tillsammans mot personminorna. (För enkelhetens skull talar vi i denna motion som regel om minröjning också när det omfattar röjning av oexploderad ammunition och hemmagjorda bomber.) presenterades regeringens samlade syn på minhantering. Det är mycket värdefullt att nu har fått ett policydokument som anger inriktning för minröjningsverksamheten, samt hur samverkan mellan olika aktörer kan förbättras. Minpolicyn anger bland annat följande: Försvarsmakten bör kunna delta i internationella insatser med militär ammunitions- och minröjning då detta efterfrågas. Försvarsmakten bör ha förmåga att i samband med militära ammunitions- och minröjningsinsatser kunna genomföra påkallad humanitär minröjning. SWEDEC bör vara det centrum dit olika aktörer kan vända sig i ammunitions- och minröjningsrelaterade frågor. Centret bör vara den samlade nationella kompetensresursen inom ammunitions- och minröjning och är också en totalförsvarsresurs. Centrumet skall kunna stödja både humanitär och militär minröjning. är operativa aktör avseende humanitär minröjning på land och stödjer internationella organisationer inom ledning och kvalitetssäkring av humanitär minröjning. För att utveckla samarbetet mellan Försvarsmakten och inom ammunitions- och minröjningsfrågor föreslås att de båda myndigheterna under ledning av SWEDEC samordnar gemensamma frågor rörande utbildning, metodutveckling samt vissa personalfrågor. För att nå ökad svensk samordning avseende forskning, teknikutveckling och materielanskaffning inom ammunitions- och minröjningsområdet, föreslås att en nationell samverkansgrupp inrättas. Gruppen, bestående av de svenska myndigheter som arbetar med ammunitions- och minröjningsfrågor, skall utbyta information och erfarenheter samt bereda beslut kring forskning, teknikutveckling, utprovning och anskaffning av materiel, internationellt samarbete m.m. För att åstadkomma ett samordnat svenskt agerande mellan olika departement och olika politikområden såväl nationellt som internationellt, föreslås att en interdepartemental arbetsgrupp inom inrättas. Gruppen skall bl.a. diskutera och bereda frågor avseende minhantering, exempelvis inför internationella möten, samt ansvara för framtagandet av en årlig sammanställning över insatser inom området som underlag för och internationella organ. Gruppen föreslås ledas av . Sidas stöd till humanitär minröjning Sammantaget bidrog Sida med sammanlagt till humanitär minröjning, vilket gjorde till den då tredje största givaren i världen. Humanitär minröjning omfattar, utöver minröjning, även upplysning och utbildningsinsatser, kartläggning av problemet samt omhändertagande och återanpassning av minoffer. Sidas utbetalningar till stöd för humanitär minröjning minskade betydligt till . Det kan jömföras med nivåerna under föregången år (1998), 75,3 miljoner (1999), 107,9 miljoner (2000) och (2001). kommande insatser för att leda och kvalitetssäkra minröjningsinsatser på fältet kommer att kräva utökade resurser, delvis finansierade av Sida. Dessa insatser kommer att planeras och genomföras i tätt samarbete med Sida, vilket för väl använda biståndspengar. Den tidigare biståndsminister påpekade i ett svar på skriftlig fråga i att det svenska stödet har fluktuerat och någon minskning planeras inte. Men har det alltså skett en kraftig sänkning, som också uppmärksammades i Landmine Monitor. Vi hoppas att Sida åtminstone återställer och helst utökar sin tidigare nivå för stöd till minröjningsaktiviteter. stöd till humanitär minröjning har en egen minpolicy som beskriver verkets minröjningsarbete. I denna framgår att har identifierat var det finns kompetensbrist, samt vilka behov och trender som dominerar inom humanitär minröjning. har identifierat följande trender: Fortsatt stöd för FN:s nationella Ökad integration mellan minröjning och övriga biståndsinsatser Ökat fokus på röjning av oexploderad ammunition och hemmagjorda bomber Lokalt nationellt ansvar för röjningsinsatserna Ökat behov av snabba insatser (Rapid Respons) Ökad användning av minhundar Fokus på hur man ökar hundarnas tillförlitlighet Ökat behov och intresse av explosivämnesdetektorer för s.k. area reduction inriktning som minröjningsoperatör, utgår från dessa trender och behov inom den internationella humanitära minröjningsverksamheten. beslöt att stödja viss forskning samt att bygga upp kompetens och egna resurser kring minröjningsverksamhet. har stött eller stödjer minröjningssamordning i Kosovo, , på , , och . stöd till minröjningsarbete har rönt stor uppskattning. Det har skapat en internationell efterfrågan på nya och ökade insatser från sida. Det är viktigt att humanitära minröjningsinsatser inte utgörs av isolerade insatser, utan integreras i en genomtänkt biståndspolitik där lokalbefolkningen bör ansvara för genomförandet medan bidrar med planering, ledning, utbildning och kvalitetssäkring. finns det situationer då FN i akuta krissituationer efterfrågar svensk personal som kan genomföra snabba röjningsinsatser (Rapid Respons). Regeringen har slagit fast att ska vara operativa aktör avseende humanitär minröjning. Det är mycket positivt att , via , äntligen får en operatör som kan bidra till FN:s minröjningssamordning och dessutom leda minröjningsinsatser i drabbade stater. Det är oroväckande att budget för minröjningsberedskap har reducerats. Det är enligt vår mening av stor vikt att verkets resurser inom minröjningsområdet inte skärs ned. Tvärtom kräver inriktningen som operatör inom humanitär minröjning en förbättrad beredskap på detta område. Det skulle också underlätta väsentligt om verkets beredskap för minröjning i ökad utsträckning inte belastar anslaget Skydd mot olyckor utan anslaget Försvarspolitik. Argumentet för en sådan förändring är att både minröjningsutbildning, erfarenhetsåterföring från de internationella insatserna samt medel för tillämpad forskning och teknikutveckling utgör grunden för en hög nationell svensk kompetens inom området. En sådan förändring får ett indirekt stöd i regeringens samlade syn på minhantering. Regeringen skriver: Den svenska ammunitions- och minröjningsverksamheten som utförs av Försvarsmakten och skall utgå från det behov av kompetens, kunskap och materiel som finns inom totalförsvaret. Därför bör det, enligt vår mening, vara möjligt att förbättra möjlighet att finansiera sin beredskap för minröjning genom en ökad tilldelning under anslaget Försvarspolitik. Försvarsmakten och regeringen anser att säkerhetspolitiska läge förbättrats avsevärt, varför det pågår en omprioritering till fördel för svenskt deltagande i fredsbevarande internationella insatser. Och inom ramen för denna verksamhet har minröjning hög prioritet. är Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) i , ett renodlat ammunitions- och minröjningscenter. omfattades också ingenjörtruppernas utbildnings- och utvecklingsenheter. SWEDEC består av fem underenheter: staben som innefattar ekonomi, personal, information, administration och en avdelning för samverkan inom totalförsvaret skolan med ett brett utbud av kurser riktade mot såväl som tekniskt avancerad ammunitionsröjning och för såväl Försvarsmaktens som övriga Totalförsvarets behov utvecklingsenheten som sammanhåller utveckling av materiel och metoder för både militära och civila ändamål. Utarbetar och håller reglementen och metodanvisningar aktuella EOD IS-enheten som utvecklar och implementerar informationssystemet såväl nationellt som internationellt (Section) som just stödjer civil minröjning och bland annat handlägger de personalpooler som SWEDEC har ansvaret för. SWEDEC poängterar att mer än hälften av personalen har egen internationell erfarenhet. Ungefär femton av dessa har också omfattande erfarenhet av arbete i internationella, civila minröjningsorganisationer. Det omfattar allt från tjänstgöring i till arbete för internationella NGO:er och olika minröjningsföretag. Det är, enligt vår mening, av stor vikt att Försvarsmakten fortsätter sin satsning på SWEDEC . är det av avgörande betydelse att en större del av SWEDEC:s arbete fokuseras på humanitär minröjning, så att och andra aktörer inom den humanitära minröjningen kan stödjas. Det är dessutom av stor vikt att Försvarsmakten och samutnyttjar minröjningsmateriel. FOI:s forskning och utveckling , , bedriver en viktig forskning inom minröjningsområdet. Anslaget till denna forskning har dock minskat kraftigt, från 1999 till . FOI:s forskning inriktas bland annat mot kemisk detektion av explosivämnen som läcker ut från nedgrävda objekt. Denna forskning underlättar för kemiska sensorer, minhundar och biosensorer för mindetektion. Forskning avseende bakteriella biosensorer för detektion av mineringar bedrivs tillsammans med . Studier bedrivs för att med olika teknologier neutralisera minor med exempelvis High Microwaves (HPM) och laser. FOI:s forskning inriktas också på olika metoder att upptäcka minfält och att lokalisera och detektera enskilda minor. För minfältsspaning utnyttjas olika sensorer inom det optiska området från synligt ljus till långvågig IR (värmestrålning). Vidare forskar FOI inom markpenetrerande radar (GPR) för att få fram ett personburet system för detektion av minor. FOI:s minröjningsforskning befinner sig dock i ett allvarligt ekonomiskt läge. Eftersom FOI är en avgiftsfinansierad myndighet kan detta problem lösas genom att Försvarsmakten och använder mer av sina anslagsmedel för sin forskning och teknikutveckling så att det kan läggas minröjningsrelaterade uppdrag till FOI och andra forskningsorganisationer. Det är, enligt vår mening, av stor vikt att FOI får ekonomiska möjligheter att åtminstone driva en minröjningsforskning på hittillsvarande nivå. Det är också viktigt att FOI prioriterar den forskning och utveckling som har bäst förutsättningar att i närtid få praktisk användning i minröjningsarbetet. Stora landområden i mindrabbade länder kan inte användas eftersom de misstänks vara minerade. Men mellan av alla misstänkta minområden är i själva verket helt fria från minor. Därför får minhundar en allt större betydelse för minröjningsarbetet. Och därför är det också speciellt viktigt att få fram teknik för att lokalisera var det finns respektive inte finns minor, som den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen slagit fast. Den mest lovande metoden för att avgöra om det finns minor i ett visst område, är att identifiera eventuella molekyler från minornas sprängämnen, främst trotyl, i luften. används uteslutande minhundar för detta ändamål. Hundarna har visat sig vara en mycket värdefull resurs och det är angeläget med fortsatt metodutveckling inom hundområdet. Det internationella behovet av minhundar ökar kraftigt. har uppmärksammat att det råder en akut brist på minhundar, medan efterfrågan ökar. Den konkursdrabbade Hundskolan i var en av världens främsta leverantörer av minhundar. Försvarsministern har tidigare framfört att försvaret är villigt att utifrån sitt behov av minhundar medverka till att nå en lösning avseende Hundskolan i . Försvarsmaktens intresse för detta var mycket lågt, men det har väckts förslag om att det i startas ett utvecklings- och produktionsprojekt för minhundar, inriktat på minhundar efter maskinell minröjning. Om inte detta, eller något liknande projekt omgående initieras, kommer minhundskompetensen i att snabbt skingras. Det är, enligt vår mening, viktigt att det i föds upp och tränas minhundar för humanitär minröjning. är det viktigt att det kommer fram ny teknik, explosivämnesdetektorer som exempelvis biosensorsystemet (konstgjorda hundnosen), andra detektorer som gaskromatografer och bärbar markradar. Minröjningsmaskiner har fått allt större betydelse vid röjning av kända minfält. Maskinerna kan kraftigt minska kostnaderna per röjd kvadratmeter. har det funnits ett stort intresse från företag att bidra till minröjningsarbetet genom att utveckla nya maskiner. Samordning och årlig skrivelse om svenskt stöd till minröjning Det finns ett stort antal myndigheter och organisationer i som direkt eller indirekt deltar i arbete med minröjning. Men det finns ingen central samordningsfunktion. Därför är det mycket positivt att regeringen inrättat en interdepartemental arbetsgrupp i , samt har aviserat att man avser att överlämna en skrivelse till om engagemang för minröjning. Vi önskar att den nämnda arbetsgruppen utarbetar åtgärdsprogram för att upprätthålla och vidareutveckla den svenska kapaciteten och stödet inom minröjningsområdet. Det gäller bland annat finansieringen av minröjningsberedskap, FOI:s hotade forskning och den svenska produktionen av minhundar. Gruppen bör målmedvetet försöka utöka deltagande i humanitära minröjningsinsatser i drabbade stater.