mot · GR02Fi269 · 2003-10-07 00:00:00 — Staten skall inte vara ägare av företag som bedriver affärsmässig verksamhet, särskilt inte om det handlar om verksamheter på konkurrensutsatta marknader. Dels skapar det osunda konkurrensvillkor, vilket skadar marknaden som helhet, dels är det ofta skadligt för det berörda bolaget då exemplen är många på att staten är mindre lämpad som företagsägare. () och fastighetsbolaget utgör inga undantag. Båda bolagen har till största delen lämnat sina tidigare respektive huvudverksamheter och agerar numera som vanliga aktörer i konkurrens med privata aktörer. I fall handlade det om att hantera de statliga bolån som finansierades över statsbudgeten. Den verksamheten har upphört och har därefter successivt ökad sin utlåning till flerbostadshus, villor och bostadsrätter. sålde det sista innehavet av offentliga specialfastigheter av s.k. ändamålskaraktär och endast en tredjedel av hyresgästerna utgörs numera av statliga myndigheter. Privatiseringar av dessa bolag vore dessutom också bra för staten, som kunde använda försäljningslikviden till att om inte annat nedbringa statsskulden. begär att regeringen privatiserar () i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen privatiserar i enlighet med vad som anförs i motionen. första hälft genomfördes på den borgerliga regeringens initiativ en spridning av ägandet i . Motivet var framför allt att detta bolåneinstituts offentliga prägel bidrog till en lägre finansieringskostnad, vilket snedvred konkurrensvillkoren på marknaden. ingår nu i . Parallellt med denna avveckling av ett offentligt engagemang på bolånemarknaden har staten emellertid byggt upp ett nytt institut med samma inriktning. () startades för att hantera de statliga bolån som finansierades över statsbudgeten. Sådan långivning upphörde . hade getts möjlighet att lämna fastighetskrediter i konkurrens på den öppna marknaden. bedriver utlåning inte bara till flerbostadshus utan också till småhus och bostadsrätter. är fjärde största bolåneföretag, med en marknadsandel på . På företagsmarknaden är marknadsandel och på privatmarknaden . Utlåningen uppgår till . Ökningen av marknadsandelarna har skett via en omfattande och kostsam reklamkampanj. Att erbjuda lägre ränta om lånet tecknas via Internet, var en av de metoder som utnyttjades. regelverk säger att man inte skall sälja krediter med lockpris. Ett annat exempel är den s.k. sandwichkampanjen, som inte i alla avseenden präglats av den saklighet som bör känneteckna finansiell information. Det finns därmed ingenting som motiverar att staten skall äga . Det är vår uppfattning att staten inte bör bedriva en verksamhet som andra kan sköta lika bra eller bättre. bör därför privatiseras. Under den borgerliga regeringstiden ombildades , som dittills haft monopol på att tillhandahålla lokaler för statlig verksamhet. De fastigheter som bedömdes ha ett värde på den allmänna hyresmarknaden tillfördes det nystartade . Avsikten var att detta företag skulle syssla med förvaltning av främst kontorsfastigheter på kommersiell bas. Under sin dåvarande ledning genomförde en snabb anpassning till marknadens villkor. är företaget ett stort fastighetsbolag med inriktning på kommersiella lokaler och med strategin att expandera i de starkaste tillväxtregionerna. Företaget har fastigheter till ett marknadsvärde av samt en ägarandel på i fastighetsbolaget som i sin tur har ett fastighetsbestånd värderat till . Fastigheterna är främst belägna i , och . Den sista offentliga specialfastigheten av s.k. ändamålskaraktär avyttrades . fastighetsbestånd är fullt konkurrensutsatt, och andelen statliga myndigheter bland hyresgästerna är nu nere på . förvärvade praktiskt taget hela SEB:s bestånd av rörelsefastigheter, 44 enheter till ett pris av . Det ter sig egendomligt att staten, när nu Socialdemokraterna övergett planerna på att socialisera bankväsendet, investerar i ett omfattande nät av bank- och kontorslokaler. förvärvade 2001 Förenade Livs tre kontorshus vid i . Dessutom har bolaget köpt kontorsfastigheten av NCC, och kontorsfastighet vid i . har köpt utefter motorvägen mellan och . Utöver kontor och butiker finns där i tjugo våningar. Frågan inställer sig onekligen, varför staten ägnar resurser åt sådan verksamhet i stället för att syssla med eftersatta angelägenheter som ingen annan kan sköta lika bra eller bättre. Ett uttalande av statssekreterare på i tidningen () apropå just talar sitt tydliga språk: Det är klart att vi ibland skulle önska att vi kunde lägga ner mer tid på våra bolag. Det vore således utan tvekan bra också för med en privatisering. Privata ägare kan förmodligen lägga ned den tid som krävs för att driva företaget. En börsnotering av dess aktier skulle också möjliggöra ett aktivt deltagande i den omstrukturering av fastighetsmarknaden som inletts.