ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf220 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen utvidgar rehabiliteringsbegreppet att innefatta social, medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabilitering är en process som syftar till att människor med funktionsnedsättningar ska uppnå och behålla bästa möjliga fysiska, intellektuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga. är olikheterna stora runt om i landet vad gäller ekonomiska resurser för rehabilitering och utbud av insatser. De som står utanför eller bedöms ha små möjligheter att återvända till arbetsmarknaden får inte samma insatser som övriga medborgare. Rehabilitering måste ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som en insats för yrkesverksamma eller de som kan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet. Då skulle rehabiliteringen efter fyllda inte automatiskt kunna hänskjutas till normalt åldrande och bli en geriatrisk fråga. Det är också viktigt med en sammanhållen rehabiliteringsprocess där insatserna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser. Vikten av utvärdering och uppföljning av insatserna kan inte nog understrykas. Det finns stora samhällsekonomiska vinster att göra genom att satsa på kontinuerlig och livslång rehabilitering, t.ex. ett minskat behov av läkarkontakt, mediciner, hjälpmedel. De vinster som ligger i den enskildes livskvalité är då inte inräknade. Det är därför angeläget att rehabiliteringsbegreppet ges en definition som innefattar både social, medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering.
mot · GR02Sf221 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen skall göra en sådan översyn av föräldraförsäkringen att lika många föräldrapenningdagar skall utgå för varje barn, även vid flerbarnsfödslar. Små barn, små bekymmer finns det ett talesätt som lyder. Alla småbarnsföräldrar har nog funderat över innebörden av det när de för fjärde gången snubblar upp till det lilla försvarslösa knytet som inte vill sova. Det är en omvälvande tid som kräver mycket tid och kraft när man ska växa in i en ny roll. Med den föräldraförsäkring som finns i har vi i många fall bättre förutsättningar än många andra länders småbarnsföräldrar. Men alla i föräldraförsäkringen som ter sig oändliga i ett barnlöst perspektiv, tar slut utan att man ens kom ur morgonrocken! är föräldraförsäkring inte lika för alla barn, för får man dubbelt upp så följer inte föräldraförsäkringen med. Av rättvisekrav borde föräldrapenningen givetvis vara lika många dagar för alla barn, oberoende om det föds två eller med mellanrum. För att få ihop vardagen med två eller flera småliv på samma gång är det rimligt att båda föräldrarna har möjlighet att vara hemma. Regeringen bör därför göra en översyn av föräldraförsäkringen så att familjer som får tvillingar, eller fler, får en förbättrad ersättning så att de familjerna ges samma villkor för en bra start med sina barn. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Sf222 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vissa förändringar i socialförsäkringen. Arbetslivets villkor har förändrats. I och med det borde också vissa delar av socialförsäkringen förändras. Ta som exempel en kvinna som har diagnosen bröstcancer och låtit operera bort sitt ena bröst och kommit tillbaka till arbetslivet igen. I arbetslivets tuffa tempo måste man hänga med och det gör hon. Men orkade inte hennes kropp med. Hon blev sjukskriven under så att kroppen skulle få en chans att återhämta sig. är hon tillbaka i arbetslivet igen. Som arbetslivet ser ut gäller det att ge järnet. Hon arbetar minst sina därför att arbetet kräver det. Hon känner att hon orkar att arbeta hårt men sedan måste kroppen få vila. Hennes fråga är om hon inte kan få arbeta normalt därför att arbetet kräver det, och sedan få vara ledig under för att kroppen skall få återhämta sig. Hon har behov av att vara sjukskriven , men på grund av arbetet och hennes kropps behov vill hon spara och lägga ihop dessa till en längre tids återhämtning. Enligt lagstiftningen kan man inte få göra så. hävdar att man inte kan planera när man skall vara sjuk. har helt rätt. Men när det gäller svåra sjukdomar är det väl bättre om personer kan vara i arbete , sedan få en återhämtningsperiod och därefter återkomma i arbete igen. Denna möjlighet skulle vara bra för många som har svåra sjukdomar. Det är också bra för deras arbetsgivare som vet att de finns tillgängliga men borta för att sedan återkomma i arbete igen. Det andra alternativet är att de blir långtidssjukskrivna och sedan måste få sjukpension. Detta är inte bra för deras livskvalitet och inte heller för samhällsekonomin.
mot · GR02Sf223 · 2003-10-07 00:00:00 — Anpassning av sjukskrivningsnivån till den sjukskrivnes behov tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre anpassning av sjukskrivningsnivån till den sjukskrivnes behov. Kampen mot ohälsa måste gå vidare på alla tänkbara sätt. Regeringens förslag om att deltidssjukskrivning skall prioriteras är ett. kan läkare enbart sjukskriva en patient 25, 50, . Detta måste ändras så det går att vara sjukskriven på vilken nivå som helst. Framför allt för dem som skall komma tillbaka till arbetet kan det vara befogat att börja på låg arbetsnivå och därefter öka sin arbetstid. Det kan också vara så att en person behöver extra tid för att komma igång. Det gäller till exempel reumatiker. Men sedan kan de fullgöra sin arbetsdag och då räcker det kanske med 1015 procents sjukskrivning. Därför måste lagstiftningen ge ökad möjlighet till sjukskrivning på den nivå som patienten har behov av.
mot · GR02Sf224 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners möjlighet att rätt bemöta asylsökande barn i kris. har som policy att inte ersätta, alternativt endast delvis ersätta, kommuner för den verkliga kostnad och de insatser som asylsökande barn kan kosta kommunen i väntan på beslut om uppehållstillstånd. Kommunerna har hälsat nya asylsökande välkomna dels för att underlätta för när de behöver platser,dels för de asylsökandes egen skull och för vikten av mångfald i kommunen. Inte sällan händer det under denna ibland långdragna process att socialnämnden och dess förvaltning kallas in för utredning då man uppmärksammat att något barn far illa. I dessa fall ersätts inte kommunen för utredningskostnader som kan ha samröre med tidigare upplevelser och vara anledning till ansökan om asyl. Många kommuner har blivit varse de extra åtaganden och kostnader som trots utfästelser om att stå för kostnaderna för de asylsökande inte tar på sig utan man räknar detta till en kommuns normala uppgift. Inte minst viktigt är att man nu i kommunerna också uppmärksammat sitt eget tillkortakommande vad avser kompetensen att möta ett barn i denna situation. Läget håller på att bli ohållbart och risken att kommuner drar tillbaka sitt erbjudande om platser för asylsökande börjar bli uppenbar. Min uppfattning är att nu måste inse många kommuners bristande förmåga och bristande ekonomiska möjlighet att rätt möta det asylsökande barnet som befinner sig i en krisliknande situation. måste i kontakt med kommunerna på bästa sätt söka lösa denna konflikt för barnens skull.
mot · GR02Sf225 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktivitetsersättning för personer som ej fyllt . har beslutat att införa ett system med sjukersättning och aktivitetsersättning som ersätter tidigare förtidspensionering och sjukbidrag. Det nya systemet innehåller också ett grundskydd i form av garantiersättning. Garantiersättningen är åldersrelaterad fram till . Systemet trädde i kraft . Vid utskottsbehandlingen konstaterades att de särskilda reglerna för berörda personer i åldern skulle innebära i princip oförändrad ersättning jämfört med tidigare. Under vissa speciella omständigheter skulle dock vissa försäkrade kunna drabbas av sänkt ersättningsnivå. Detta har hänt. Även om nivån höjs successivt är förändringen för dem som drabbas kännbar. Det är under dessa ungdomsår som de flesta skaffar en egen bostad med ökade levnadsomkostnader som följd. Resor, nöjen och annat som ungdomar utan funktionshinder anser vara naturligt att ha råd med måste vara möjligt också för ungdomar som på grund av ett handikapp tvingas få sin försörjning genom samhällets stöd. Jämförelser har ibland gjorts med ekonomin för undgomar som studerar. Men skillnaden är att icke funktionshindrade ofta kan förstärka sin kassa genom att arbeta extra. Något som sällan eller aldrig står till buds för ungdomar med funktionshinder, åtminstone inte för dem med grava handikapp. Mot bakgrund av de ovan redovisade erfarenheterna bör en kartläggning göras av reformens effekter för vissa unga personer med aktivitetsersättning.
mot · GR02Sf226 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen (1962:381) om allmän försäkring så att föräldrapenning utgår oavsett om behandling sker vid öppenvårdsavdelning i kommunens eller regi. Många kommuner har en öppenvårdsavdelning där familjer med barn går i behandling . Till den här behandlingen är då knuten en barnläkare som blir informerad om den aktuella familjen vid inskrivningen. Vid kontakt med har denna, efter lite diskussion, gått med på att föräldrar som har arbete skall kunna delta i denna öppenvårdsbehandling och erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn utgår per barn och år. Skulle inte föräldrapenning utgå, skulle det vara svårt för många föräldrar att delta om de måste avstå sin lön och inte får något slags kompensation för inkomstbortfallet. Barnens behandling skulle då bli allvarligt lidande eller, i värsta fall, få ställas in. Så långt känt finns det inga regler i lagen om allmän försäkring, LAF, för den beskrivna situationen, om kommunen är huvudman för verksamheten. Inte heller har det någon betydelse om öppenvårdsavdelningen har en landstingsanställd läkare till hands. Den beskrivna verksamheten liknar i mycket en inläggning som t.ex. en familj måste gå igenom vid en utredning eller behandling på sjukhus. Då är regelverket solklart att föräldrar kan erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Skillnaden består tydligen i om verksamheten bedrivs i regi eller i regi. Enligt uppgift har här skärpt regeltolkningen, istället för tvärtom. Öppenvårdsbehandling i regi blir allt vanligare. För att inte barn ska gå miste om den öppenvårdsbehandling de behöver, eller behöva sakna den föräldranärvaro som kan vara viktig eller till och med nödvändig för behandlingen, behövs en lagändring. Regeringen bör återkomma till med förslag till sådan lag. Skånberg (kd)
mot · GR02Sf227 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring gällande undantag i arbetsgivarinträdet i sjuklönen i samband med sjukskrivning på grund av olyckor i samband med idrottsutövande och övriga fritidsaktiviteter. I finns ett stort antal mindre och medelstora företag. För dessa företag kan det vara mycket påfrestande om en av företagets anställda blir sjukskriven . Efter beslut om införande av den tredje sjuklöneveckan har detta blivit en allt tyngre börda. är det i de flesta fall nödvändigt att kalla in en vikarie. Långtidssjukskrivningarna har ökat kraftigt. Arbetsgivarna har ett stort ansvar i arbetet med att minska sjukskrivningarna i samhället. Därför är det rimligt att arbetsgivarna har ett sjuklöneansvar för att uppmuntra till förbättringar i exempelvis arbetsmiljön. Arbetsgivarinträdet bör dock endast gälla vid vanlig sjukdom eller vid arbetsrelaterad frånvaro. Många är de arbetsgivare som har betalat sjuklön på grund av att en anställd vid idrottsutövande skadat sig. Det kan inte vara rimligt att ett litet företag drabbas hårt på grund av att en anställd på sin fritid får en skada som leder till långtidssjukskrivning. behöver fler företag som vågar och ges förutsättningar att växa. Därför får det inte finnas hinder som gör att företag tvekar att anställa. Arbetsgivarinträdet i sjuklönen är ett sådant hinder. Oavsett hur sjuklöneansvaret fördelas är det min uppfattning att arbetsgivaren enbart skall betala sjuklön vid ordinära sjukskrivningar och vid arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Sf228 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av sjukpenningen. Det hör till de närmaste årens viktigaste politiska uppgifter att med olika medel minska antalet sjukskrivningar och stimulera människor som varit långtidssjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Det är därför viktigt att sjukpenningen är utformad så att den underlättar för människor att tjänstgöra i så hög grad som möjligt och i förekommande fall successivt komma tillbaka till heltidsarbete. För en relativt stor grupp sjukskrivna, som vill tillbaka i arbete genom att stegvis trappa upp sin tjänstgöringsgrad, kan den nuvarande utformningen av sjukpenningen vara ett hinder. Enligt 3 kap. 7 § AFL utges sjukpenning vid sjukdom som sätter ned en persons arbetsförmåga med minst en fjärdedel. Saknas arbetsförmågan helt utges hel sjukpenning. Om arbetsförmågan inte saknas helt men är nedsatt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedelars sjukpenning. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad med minst hälften utges halv sjukpenning. I annat fall utges fjärdedels sjukpenning. En person kan alltså få en fjärdedels, halv, tre fjärdedels eller hel sjukpenning beroende på hur mycket arbetsförmågan är nedsatt. Däremot är det inte möjligt för en person som är sjukskriven att successivt trappa upp sitt arbete så att han eller hon efter t.ex. tre fjärdedels sjukpenning tjänstgör för att sedan trappa upp detta till t.ex. eller . Jag kan ha förståelse för att lagstiftaren bedömt att det är svårt för en läkare att göra en säker bedömning av om en person har 50 eller arbetsförmåga kvar. Så finslipade är sannolikt inte bedömningsmöjligheterna. Däremot är det ett hinder i enskildas rehabilitering att upptrappningen av arbetstid måste göras i de steg som nuvarande lagstiftning kräver. Det gäller också människor med allvarliga sjukdomar, t.ex. reumatiska sjukdomar, som kan och vill finnas kvar på arbetsmarknaden men saknar varje möjlighet att göra det på heltid. Det finns alltså goda skäl för att öppna en möjlighet till sjukskrivning också på t.ex. 40 eller . Detta särskilt för människor, som är på väg tillbaka till arbetsmarknaden.
mot · GR02Sf229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en halvering av egenavgifterna för egenföretagare. behöver fler entreprenörer. Det är nödvändigt om vårt land skall bli ett dynamiskt och framåtskridande samhälle. Fler människor bör bli företagare. Då realiseras idéer, nya spännande lösningar prövas och människor och samhälle berikas. I entreprenörsandan ligger två viktiga komponenter: dels strävan efter ekonomiskt oberoende; att bygga en verksamhet på en idé och därmed göra sig själv och andra rika, dels strävan efter oberoende; som egenföretagare är människan verkligen sin egen lyckas smed. Verklig tillväxt skapas av kreativa människor som startar och driver företag. har kallat småföretagarna för vår tids hjältar. Det låter bra, men regeringen gör dessvärre alldeles för lite för att uppmuntra och underlätta företagande. Svenska egenföretagare möter en mängd problem som har att göra med omständlig byråkrati, onödiga regler och ogynnsamma villkor. Om en egenföretagare blir arbetslös, utan uppdrag eller kunder, och har en a-kasseförsäkring kan den ej utnyttjas utan att företaget förklaras vilande eller avregistreras. Det innebär att ingen aktivitet får ske i företaget, t.ex. att söka upp nya uppdrag och kunder. Det är ingen bra regel därför att följden av den blir att många företag tvingas gå i konkurs och egenföretagaren blir kvar längre i arbetslöshet än nödvändigt eller hänvisas till att vara anställd av någon annan. Egenföretagarna har svårt att utjämna inkomster över åren. Ett framgångsrikt år blir väldigt hårt beskattat, vilket lämnar lite över som reserv blir sämre. De största hindren för egenföretagarna är de höga skatterna. Tabellen visar skattekilarna för en egenföretagare med en lön på . Fakturera, inkl. moms Exemplet illustrerar det orimliga i systemet. För att en egenföretagare skall kunna lyfta en bruttolön på måste han fakturera , inklusive moms. Hans nettolön blir då . Skillnaden mellan vad egenföretagaren får i sin plånbok och vad kunden betalar är . En skattekil på . För att få ytterligare i plånboken måste egenföretagaren fakturera , dvs. Det ger en marginaleffekt på . Det kan möjligen förklara de höga incitamenten att arbeta svart i stället. Om skall bli det innovativa nyföretagarland som är nödvändigt och önskvärt måste villkoren för egenföretagare förbättras. Ett första steg kan vara att halvera deras egenavgifter. Detta skulle ge följande effekt på exemplet ovan: Fakturera, inkl. moms Med halverade egenavgifter kan företagaren fakturera mindre för att få ut motsvarande lön. Det sänker hans reella skatt till , vilket innebär i stället för 58. För att få ytterligare i plånboken behöver egenföretagaren nu bara fakturera mer, vilket sänker marginaleffekten till . Långt ifrån tillräckligt men ändå en början. krävs det omfattande skattesänkningar för att trygga bättre och friare villkor för medborgarna. Sänkningen av egenavgifterna är dock en åtgärd som är enkel och möjlig att genomföra .
mot · GR02Sf235 · 2003-10-07 00:00:00 — Diskriminerande regler för närstående till företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa alla regler som diskriminerar närstående till företagare. Med jämna mellanrum uppdagas att närstående till arbetsgivare diskrimineras i förhållande till andra anställda. En arbetshandikappad person har exempelvis inte möjlighet att få anställning hos en närstående arbetsgivare och uppbära lönebidrag. En närstående som får utbildning i samband med personalavveckling förmånsbeskattas. Barn som sommarjobbar i någon förälders företag måste betala skatt på sin inkomst eftersom han eller hon inte får göra något grundavdrag. Detta i motsats till kamraten som sommarjobbar i samma företag men som får ut hela lönen utan skatt. Ett annat exempel stod att läsa i tidningen . Det handlade om ett lantbrukarpar som förlorat en strid med om föräldrapenning. Bakgrunden är att makarna, i deklarationen , fördelade resultatet från lantbruket lika mellan sig. Maken gjorde en skattemässig avsättning på sin del och deklarerade därför en lägre inkomst än hustrun som inte gjorde någon avsättning. Hustrun förväntade sig att hennes deklarerade inkomst skulle räknas som hennes sjukpenninggrundande inkomst. var av annan uppfattning, liksom kammarrätten, och menade att inkomsten från lantbruket skulle delas lika mellan makarna efter den ena makens skattemässiga avsättningar. De stöder sitt beslut på föreskrifter 1998:12. Beslutet medförde, i det här fallet, att hustruns föräldrapenning blev lägre än vad hon förväntat sig. Exemplen där närstående till företagare drabbas på ett otillbörligt sätt är tyvärr många, många fler. Vi anser att det är stötande att närstående till företagare diskrimineras på detta sätt och föreslår att alla regler som diskriminerar närstående till företagare avskaffas.
mot · GR02Sf236 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppehållstillstånd på grund av anknytning begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2 kap. 4 § 1 utlänningslagen i enlighet med vad i motionen anförs. Enligt ordalydelsen i 2 kap. 4 § 1 utlänningslagen kan uppehållstillstånd på grund av anknytning inte ges till en person som är sammanboende med en svensk medborgare eller en person som beviljats uppehållstillstånd här, då bägge parterna befinner sig utomlands. Regeln skapar problem för personer som varit bosatta och gifta eller sambo i ett annat land, då tillstånd för partnern inte kan beviljas förrän den s.k. referenten återvänt till . Detta kan skapa stora problem för personer som t.ex. arbetat utomlands eller av annan anledning levt utomlands och träffat en partner med vilken man sammanbott. Regeln innebär t.ex. att man inte gemensamt kan avveckla sitt boende utomlands och resa till tillsammans. Finns det dessutom barn i förhållandet drabbas man givetvis extra hårt. anser att 2 kap. 4 § 1 utlänningslagen skall ges ny utformning så att möjlighet skall finnas för personer som levt tillsammans utomlands att få tillstånd beviljat före referentens hemresa. Detta bör begära.
mot · GR02Sf237 · 2003-10-07 00:00:00 — Upphävande av sjukpenning vid icke-medicinsk vård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av möjligheterna att rätten till sjukpenning skall avse tillfällig arbetsoförmåga av sjukdomskaraktär efter medicinsk bedömning. som dessa, när företagarna ständigt får nya regler att rätta sig efter och högre kostnader pådyvlade sig och när statens kostnader för ohälsa och sjukfrånvaro når höjder vi tidigare inte ens kunnat föreställa oss, är det av största vikt att alla kostnader ses över. En liten, men för moralen kanske viktig del, av kostnaderna för både stat och arbetsgivare utgörs av den sjukfrånvaro som uppstår efter ingrepp av icke-medicinsk art. Detta avser ingrepp som av läkare inte bedömts vara av sådan vikt för den sökande att medicinsk orsak kunnat åberopas. Exempel på ingrepp av denna typ är diverse plastikoperationer operationer som därför bekostas privat. Ett antal plastikoperationer kan man nog bedöma uppstår i gränslandet mellan medicinsk diagnos och fåfänga, men eftersom de bedöms vara av så stor vikt för den sökandes psykiska välbefinnande anses de medicinskt betingade och bekostas av landsting och via sjukförsäkringen. Men trots företagarnas och statens ansträngda ekonomiska situation ger t.ex. även en privatfinansierad plastikoperation rätt till sjukfrånvaro med sjukpenning. Eftersom ett antal av de mer populära skönhetsoperationerna innebär en eller ett par veckors konvalescens faller den kostnaden oftast enbart på arbetsgivaren, även om också staten torde ha ökade kostnader genom nu gällande regler. Arbetsgivaren får stå för kostnader för sjukpenning och eventuella kostnader för vikarie. Detta kan från arbetsgivarens synpunkt knappast anses som en rättvis kostnadsfördelning. Vi är alla införstådda med att vi står inför ett gigantiskt problem med ökade kostnader för ohälsa och vi kommer säkerligen alla att vara tvungna att göra uppoffringar om vi ska ha ett system som även garanterar ekonomisk trygghet . Låt oss börja med att se över de små felande detaljerna i dagens system detaljer som gör att systemet kan uppfattas som orättvist. Sjukpenning är en rättighet för den som är sjuk och behöver finansiellt stöd, den ska avse tillfällig arbetsoförmåga av sjukdomskaraktär, inte fåfänga.
mot · GR02Sf238 · 2003-10-07 00:00:00 — Ersättning för utbildning av ledarhund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för utbildning tillsammans med ledarhund. Synskadade har haft möjlighet att utan kostnad få tillgång till en utbildad ledarhund. Hunden utbildas av professionella uppfödare och hundförare innan den kan överlämnas till den synskadade, som i sin tur behöver utbildas. Såväl hunden som föraren behöver därefter en regelbunden vidareutbildning. Vistelse på hundskola för förare tillsammans med dennes hund måste helt bekostas av den enskilde. Ingen rätt till ledighet eller ersättning från exempelvis utgår , utan den enskilde måste ta semester eller motsvarande. En väl fungerande ledarhund är ofta en förutsättning för den synskadade att kunna fungera i arbetslivet, såväl på arbetsplatsen som under resor till och från arbetet. För detta krävs en bra grundutbildning samt återkommande vidareutbildningar. Det är därför rimligt att den enskilde för dessa utbildningar skall vara berättigad till ledighet och ersättning motsvarande exempelvis sjukpenningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.