mot · GR02Sk439 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 3, Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna och . Dessa myndigheter ser till att de resurser som krävs för vår gemensamma välfärd betalas in. gör bedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurser än vad regeringen föreslår i sitt budgetförslag. Staten kan fortfarande få tillbaka mer än vad som satsas genom att motverka ekonomisk brottslighet. Behovet av samverkan mellan skattemyndigheterna och har ökat. Det är viktigt att denna samverkan fortsätter att utvecklas. Förtroendet för beskattningsmyndigheterna är viktigt om skattemoralen skall upprätthållas eller förbättras. Genom satsningar på information och kunskap till ungdomar så ökar också acceptansen för skattesystemet. I och och många andra länder med lågt skattetryck är skattelagstiftningens efterlevnad förhållandevis hög. Detta kan bero dels på låga skatter, dels på kännbara påföljder vid skattebrott. Kan man upprätthålla en god kontroll och därmed en stor möjlighet att upptäcka skattebrott så kan skattemoralen ytterligare höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till skatteförvaltningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan när det gäller gränskontrollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gränskontrollen i övrigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad kontroll vid våra internationella flygplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till tullen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda tulltjänstemännens befogenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta från till . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställning: Anslag, tusental kronor Summa totalt för utgiftsområdet ombildades skattemyndigheterna till tio regionmyndigheter som i sin tur består av ett eller flera skattekontor som ansvarar för den operativa verksamheten. har i likhet med många andra förvaltningar effektiviserat sin verksamhet. Vid slutet av 2001 var 9 027 personer fast anställda vid skattemyndigheterna vilket är en minskning av personalen med nästan 3 000 . Regeringen föreslog i proposition 2002/03:99 att en ny skattemyndighet skall inrättas som utgörs av ett huvudkontor placerat i samt skattekontor enligt en regionindelning. Därmed avvecklas och de tio skattemyndigheterna. I propositionen föreslogs inte någon slutgiltig organisatorisk lösning för kronofogdemyndigheterna utan endast en provisorisk ordning i vilken det nya utgör central myndighet för kronofogdemyndigheterna. Först när regeringens särskilda utredare lämnat förslag om kronofogdemyndigheternas framtida ställning avser regeringen att lämna förslag till om detta. Kronofogdemyndigheterna får inte bli en del av motsätter sig tanken att kronofogdemyndigheterna och ska vara samma myndighet av en rad principiella skäl. En sammanslagning innebär att en exekutiv verksamhet (kronofogdemyndigheterna) hamnar under samma myndighet som beslutar om beskattning. Detta förhållande skulle ha en rad principiellt viktiga nackdelar: Det exekutiva, verkställande arbetet skulle ifrågasättas av medborgarna då det utförs av samma myndighet som beslutat om skatten i de fall det rör sig om en skatteskuld som den enskilde medborgaren inte förmår betala. Enskilda borgenärer måste vända sig till , som inte sällan är en annan borgenär för samma gäldenär, för att kunna verkställa sina fordringar. Risken blir därmed stor att den enskilde private borgenären uppfattar det verkställande som jävigt i målet. Detta är fullt rimligt och skulle i alla andra situationer uppfattas just som ett jävsförhållande. Med anledning av ovanstående anser att regeringen måste finna en annan lösning för kronofogdemyndigheterna. Det är inte förenligt med ett gott samhällsansvar att undanhålla den skatt som är grunden för den välfärd vi har i . Människor kan ha invändningar mot olika procentsatser i olika skatter eller skatters existens överhuvudtaget. Men skattebeslut som är fattade i god demokratisk ordning måste efterlevas. Dock har det svenska skattetrycket nu nått en nivå som de facto urholkar skattemoralen. Den svarta sektorn i ekonomin har alltid konkurrensfördelar gentemot de näringsidkare som väljer att betala skatt enligt lagen. Det är därför skattemyndighetens uppgift att se till att skatter betalas in. I går staten miste om skatten från en mycket omfattande svart sektor. Nationalekonomer kan endast uppskatta hur stor den svarta sektorn är. som genomfört kanske de mest omfattande beräkningarna av den svenska svarta sektorn uppskattade den att ligga på av BNP. Enligt som genomfört s.k. monetära skattningar av ekonomier skulle den svenska dolda ekonomins andel varit av BNP 1997/98. skulle den dolda andelen av ekonomin varit i och i . Skattekvoten var i medan den var i respektive Schweiz.1 Även om de monetära uppskattningarna ifrågasätts av en del forskare så är skillnaderna mellan och lågskatteländer så betydande att de knappast kan ignoreras. Slutsatsen är att en hög skattekvot medför en lägre laglydighet. anser dessutom att den svarta sektorn har andra betydande skadeverkningar. Svartarbete har bland annat det onda med sig att den ekonomiska tryggheten för dem som arbetar saknas vid sjukdom eller ålderdom. I den skattestatistiska årsboken som överlämnade i anslutning till årsredovisningen drar verket bland annat följande slutsatser: kontrollverksamhetens preventiva effekt är betydande, det totala skattefelet ligger i storleksordningen 1997 samt att det varit svårt att avdela tillräckligt kompetent personal för kontrollen av de minsta företagen, och att vissa bedrägerier mot mervärdesskattesystemet inte har kunnat förhindras. gör bedömningen att behoven inom myndigheten kommer att öka . Även om regeringen satsar mer än anser vi att detta inte är tillräckligt. Varje investering i skattekontroll och därmed högre effektivitet och service kommer dessutom att ge statskassan god avkastning på avsatta medel. Mot bakgrund av detta föreslår att mer avsätts till skatteförvaltningen för förstärkt skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan rätt skatt och debiterad skatt, dels uppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och inbetald skatt. Erfarenheten (t.ex. revisorers granskning av satsningar på ökad skattekontroll) är att denna typ av satsningar kassamässigt ger ca sex gånger så mycket tillbaka. De periodiserade effekterna till följd av kontrollverksamheten är ofta flerfaldigt högre, men dessa totala belopp kommer inte alltid in till statskassan det år felet upptäcks. Den s.k. (SOU 1993:16) räknade med att de extra skatteintäkter som en effektivare kontroll kunde ge upphov till uppgår till . räknar försiktigtvis med att skatteintäkterna till följd av kontrollsatsningen endast ökar med det år förslaget genomförs. Dagens administration av fastighets- och förmögenhetsbeskattning uppgår sammanlagt till för (), skattemyndigheterna2 och . Administrationen av sambeskattning av förmögenhet, de med jämna mellanrum återkommande fastighetstaxeringarna och administrationen avbegränsningsregeln för fastighetsskatt är mycket resurskrävande. Eftersom föreslår ett avskaffande av den statliga fastighetsskatten, som beskrivs ingående i motion kd Sk 459 kan därför anslagen till denna del av beskattningsverksamheten minskas. har reglerna för alkoholinförsel förändrats. Detta medför i sin tur stora förändringar för . har delvis följt de regler som gäller i de flesta länder inom EU. Gränskontrollen är inte mindre viktig för det. Tvärtom är vissa varor fortfarande belagda med tullavgift. Andra får föras in i landet i begränsade kvantiteter eller är helt förbjudna antingen av folkhälsoskäl eller av säkerhetsskäl. Det finns dock inga förutsättningar att kontrollera all import. På grund av stora skatteskillnader på exempelvis alkohol har därför varusmuggling blivit vanligt förekommande. har dessutom gjort tullens verksamhet mer komplicerad. har därför med anledning av inträdet i Europeiska unionen ställts inför omfattande förändringar av sin verksamhet. Arbetsvolymen har minskat kraftigt vad avser klarering, och ett helt nytt regelverk har införts. har nya uppgifter tillkommit. Som en följd av detta har verket omorganiserats och personalstyrkan minskats. I SOU 1998:18 beskrivs hur klarat omställningen. Men utredningen anser ändå att en mer systematisk ansats behövs i gränskontrollarbetet och att det saknas en samsyn och samlad strategi mot narkotikasmugglingen mellan de tre gränskontrollmyndigheterna. Därför bör , och Polisen gemensamt få i uppdrag att se över hur underrättelseverksamheten bättre kan samordnas så att man dels arbetar mot en gemensam hotbild, dels använder varandras kompetens och utrustning. Vi delar slutsatsen i SOU 1998:18 att ansvaret och uppgifterna inom gränskontrollen måste vara föremål för flexibilitet och fördelas pragmatiskt mellan de inblandade myndigheterna. Här finns en av kärnpunkterna för en effektiviserad gränskontroll. Det är viktigt att det utvecklings- och effektiviseringsarbete som påbörjats fortsätter och att en god service och en bra information utvecklas. Det ger tillsammans med enklare regler och procedurer förutsättningar för en effektiv kontroll. har till uppgift att föreslå förenklingar av regler och procedurer, inte minst när det gäller . I och med det svenska medlemskapet i EU har begreppen yttre och inre gräns fått betydelse. Yttre gräns är mot länder utanför EU och inre gräns är mot EU-länder. Hela den svenska kusten är en del av den yttre gränsen. Vi får dock inte förledas att tro att risken för smuggling skulle vara större vid yttre gräns. av all införd narkotika i beräknas komma från annat EU-land. Den fria rörligheten inom EU ökar möjligheten för smugglare. Risken för upptäckt kan befaras minska om inte motåtgärder sätts in. Det är värt att påpeka att av tullbeslagen görs med tjänstemännens erfarenhet som grund jämfört som resultat av tips, spaning och underrättelse. Detta innebär att i fortsättningen måste ha en mycket god gränskontroll vid såväl inre som yttre gräns. Detta gäller speciellt i anslutning till och dess tågförbindelse. Eftersom tågtrafiken ej får stoppas, har regeringen satsat extra på denna verksamhet. Dessutom har avtal om tulltjänstemans rätt att utöva kontroll och att samarbeta tecknats mellan och . Om förstärkningar inte görs riskerar samhällets kostnader att bli mycket större än de besparingar som kortsiktigt kan göras. I till exempel narkotikans spår följer brottslighet och ett ökat vårdbehov som orsakar samhället stora kostnader utöver det stora personliga lidandet. EU har fattat beslut om kompensatoriska åtgärder som gör det möjligt att bibehålla kontroller vid inre gräns i andra former än gränskontroll. Dessa kompensatoriska åtgärder kan utformas på olika sätt, bland annat i form av skydd vid yttre gräns och samarbete mellan medlemsländernas tulladministrationer. Än så länge har regeringen inte avsatt resurser för att låta utveckla dessa kompensatoriska åtgärder. hade som krav för ett svenskt inträde i att effektiva sådana kompensatoriska åtgärder skulle vidtas. har smugglingen av narkotika, tobak och alkohol ökat. En bidragande orsak har varit just den kraftiga nedskärningen i tullmyndighetens resurser i samband med att vårt land gick med i EU. /96 och 1997 reducerades tullens anslag med till följd av EU-medlemskapet, vilket innebar att tullpersonalen minskades med 820 personer och att tio olika tullposteringar upphörde. har deltagit i det s.k. . Dess huvudprincip är att alla människor som lagligt befinner sig i ett Schengenland kan fritt resa till ett annat utan att behöva genomgå personkontroll. För del innebär krav på permanent kontroll vid våra internationella flygplatser. har 24 internationella flygplatser. Kontrollen vid dessa är inte tillfredsställande utan utövas endast och tidpunkter, vid en del flygplatser endast på kontorstid. är det väl känt att transporter och resande till vårt land, och därmed även illegal verksamhet, pågår dygnet runt. Det är inte rimligt att kontrollen inskränks utanför den normala arbetstiden. Det innebär att vissa ankomster, och bland dem även vissa högriskflyg, lämnas helt eller delvis utan bevakning. kräver därför att kontrollen förbättras på de internationella flygplatserna. Överdirektör som utrett skälen till de neddragningar som sker inom anger tre orsaker till att 430 av drygt 2500 anställda måste lämna tullen: arbetsuppgifter som försvinner när blivit fullvärdig EU-medlem vill omfördela resurser från personalkostnader till bättre teknisk utrustning En effektivare gränskontroll kräver mer resurser till . anslår därför mer till tullen. anser också att den den enskilde tulltjänstemannens befogenheter bör utredas samt att tullens samarbete med polisen ska utredas för att nå en ökad effektivitet. Vi tror att införande av stöldgods och trafficking kan hindras i betydligt större utsträckning om tullen kan få ökade befogenheter. verksamhet har i allt större utsträckning kommit att handla om att hindra narkotika från att komma in över gränser. Den traditionella tullverksamheten ur skatteperspektiv har kommit att minska i kraft av medlemskapet i EU. Tullens roll som brotts- och missbruksförebyggande myndighet har ökat betydligt. anser därför att regeringen bör utreda om bör flytta från till . Enligt RSV:s årsredovisning kostade enbart fastighetstaxeringsverksamheten . harkostnaden överstigit och uppgick den till