mot · GR02Ju292 · 2003-10-07 00:00:00 — En förnyad syn på rättsväsendet Dagens samhälle ser annorlunda ut än för bara sedan. Brottsligheten finns närmare människor än den gjort tidigare, våldet förråas och kryper nedåt i åldrarna. Vapen och droger är en del av gatubilden på alla håll i samhället, inte bara i storstäderna. Internationaliseringen, vilket i sig är något positivt, leder till nya utmaningar då även de kriminella har fri rörlighet. Brister i samhällets skyddsnät, socialtjänst och sjukvård, leder till en ökad risk för brottslighet och personliga tragedier. När samhällsskyddet fallerar ökar pressen på ett redan ansträngt rättsväsende. Känslan av otrygghet växer, som de myndigheter som skall skydda, utreda och bestraffa får allt sämre möjligheter att klara sin uppgift. förblir tre av fyra anmälda brott ouppklarade. De som drabbats av brott upplever att de inte får någon upprättelse och de som förskonats känner en ökande oro. Risken med ett rättsväsende på reträtt är flerfaldig. Människor förlorar sin tro på att staten kan erbjuda dem ett fullgott skydd. Stora delar av befolkningen upplever att de lever i ett laglöst land, antingen det beror på att rättsväsendet inte finns tillgängligt eller att människorna själva känner att skyddet inte finns till för dem. Detta är allvarligast när det sker bland unga människor. Kriminella kretsar och ljusskygga organisationer rekryterar bland dem som av olika anledningar inte känner att rättsstaten finns till för dem. måste upphöra att bete sig som om det inte fanns några problem. Man sopar tecknen på en negativ utveckling under mattan och undviker att presentera några konkreta förslag. Kriminalpolitiken måste få en ny inriktning, där människors behov av trygghet och rättsväsendets behov av verktyg prioriteras. Dagens nya bild av kriminalitet och våld måste leda till en översyn av lagstiftning och myndighetsstrukturer. Rättsväsendet skall reagera tidigt och tydligt. Ju yngre en brottsling är desto viktigare är det att staten griper in. Polisen verktyg för att utreda brott måste förbättras och förtydligas. Straff skall vara effektiva och proportionella. Dagens straffsatser är i stort sett bra men måste tillåtas användas i större utsträckning. Återfall skall bestraffas hårdare än vad som sker . Kriminalvården måste ges möjligheter att vårda, inte bara förvara. Domstolarna skall vara självständiga från staten. bör ersättas med en domstolsstyrelse, inrättad i lag. inre säkerhet måste skärpas. Dagens nya hotbilder måste tas på allvar. Detta gäller såväl internationell brottslighet som olika autonoma grupperingars bristande respekt för öppenhet och demokrati. Angrepp på det öppna samhället får aldrig tillåtas. Det internationella samarbetet mot våld och brott skall fortsätta utvecklas, med respekt för våra grundläggande fri- och rättigheter. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Brottsligheten förändrar 5 4.1 Tryggheten minskar 5 4.2 Brottslighet bland ungdomar 7 4.3 Brott i vardagslivet 8 4.4 Brott mot företagandet 8 4.5 Organiserad brottslighet 9 5 En rättsstat på reträtt 10 5.1 Det socialdemokratiska sveket 10 5.2 Laglöst land 11 5.3 Brotten som tolereras 12 5.4 Ansvaret vältras över på medborgarna 13 6 En ansvarsfull rättsstat 14 6.1 En ny syn på kriminalpolitik 14 6.2 Kampen mot drogerna 14 6.3 Kampen mot vapnen 15 6.4 Gränsen mellan psykiatri och rättsväsende 16 6.5 Tidiga och tydliga reaktioner 17 6.6 Effektiva och proportionella straff 19 6.7 Reformer inom kriminalvården 24 6.8 Självständiga domstolar 25 6.9 inre säkerhet 26 6.10 Det internationella samarbetet 29 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny syn på kriminalpolitiken. beslutar ge polisen möjlighet att utföra drogtester på barn i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att psykiskt sjuka skall få vård och för att förhindra brott beroende på psykisk sjukdom.1 beslutar om en ändring i polislagen i syfte att ge poliser möjlighet att genomsöka misstänkta personers fordon i jakt på illegala vapen, även utan misstanke om att konkret brott begåtts i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag på skärpning av vapenlagen, i syfte att komma åt illegal vapenhantering i kriminella kretsar i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens betydelse för brottsförebyggande arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans roll i det brottsförebyggande arbetet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett handlingsprogram mot våld och brott bland ungdomar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av effektiva och proportionella straff. beslutar avskaffa vård inom som en självständig påföljdsform för unga brottslingar. beslutar införa särskilda kriminalvårdshem för unga brottslingar i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar införa villkorligt fängelsestraff som påföljd för unga brottslingar. beslutar avskaffa regeln att personer endast får dömas till fängelse om särskilda skäl föreligger. beslutar införa en ny regel om maximistraff vid det tredje grova våldsbrottet i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar skärpa minimistraffen för rån samt grov misshandel från ett till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av rabattsystemet vid påföljdsmätning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformer inom kriminalvården. begär att regeringen återkommer till med förslag till införande av en domstolsstyrelse av dansk modell. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den centrala polisens organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbetet mellan polisen och militären. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens operativa metoder. beslutar införa ett generellt maskeringsförbud vid demonstrationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förenklad remissrunda innan rambeslut antas av riksdag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomlysning och analys av samtliga EU-medlemsstaters rättsordningar.3 begär att regeringen tillsätter en utredning om att ändra 29 § andra stycket i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen tillsätter en utredning avseende en översyn av 16 § första och andra stycket i enlighet med vad som anförs i motionen. 1Yrkande 3 hänvisat till SoU. 2Yrkandena 8 och 9 hänvisade till UbU 3Yrkandena 25 och 26 hänvisade till KU. En rad brutala mord har inte bara skakat , utan också satt fokus på ett antal uppenbara problem och brister i den förda politiken. Det handlar bland annat om brister inom socialtjänst, sjukvård och psykiatri, samt kriminalvårdens fortgående oförmåga att tillrättaföra individer och minska återfall i brott. Det är av största vikt att tar initiativ inom samtliga dessa områden för att motverka våld och otrygghet. I det följande presenterar vi de åtgärder vi finner erforderliga inom ramen för rättsväsendet. Vi lever i ett samhälle som ser mycket annorlunda ut än det gjorde för bara . Våldet har normaliserats, blivit grövre och krupit ned i åldrarna. Det finns en stegrad oro för ett hårdnande samhällsklimat. Många människor oroas av att våldet närmar sig dem själva, deras barn och deras åldrande föräldrar. Det finns en rädsla för den hänsynslöshet som de mest brottsaktiva visar och en känsla av att samhället är på väg i fel riktning. Det rör sig om allt från gäng som begår personrån och oprovocerad misshandel till nätverk av kriminella, ofta med internationella inslag, som lever i en subkultur med egna lagar. Gängen blir fler och är mer välorganiserade. har växande problem med organiserad brottslighet. Våldet visar inga tendenser att minska. Den som drabbas av våldet blir en del av det, genom känslan av att ha blivit berövad sin personliga frihet, samt besvikelse över rättssystemets frånvaro. Våldet tar sig allt mer meningslösa uttryck och riktar sig mot dem som har minst möjligheter att värja sig. Exempel är vågen av fräcka inbrottsstölder hos gamla människor. Tjuvar går in i lägenheter där dörren är olåst och de boende finns hemma, och plockar på sig det de hinner få tag i. Ett annat exempel på meningslöst våld är den eller de personer som beskjuter bussar i med soft air guns. Busslinjer har fått dras om och turer ställas in för att skydda personal och passagerare. Brotten kallas för pojkstreck. I själva verket innebär de en flagrant brist på respekt för andra människor. Brottsligheten leder till att människors känsla av otrygghet ökar. Nästan var tredje person är mer orolig än . Oron gäller bland annat att utsättas för våldsbrott. Närmare hälften av de svenska kvinnorna är oroliga för att bli överfallna och misshandlade. Även de unga påverkas av ett förråat samhälle. Nästan var femte elev uppskattar risken att bli rånad inom det närmsta året till eller mer. av flickorna och 10 av pojkarna undviker att vara ute ensamma . Oron påverkar människors vardag. Hos många polismyndigheter ligger det brottsförebyggande arbetet i stort sett nere. Närpoliser har tvingats ut i utryckningstjänst på grund av resursbrist. Grova brott kräver större resurser och annat polisarbete får läggas åt sidan, på grund av polisbristen. Uppsatta mål har fått överges och frustrationen inom organisationen är stor. Utryckningstiderna på många håll i landet är oacceptabelt långa. Det tar i genomsnitt för polisen att komma när man anmäler ett inbrott och när man anmäler misshandel. På vissa orter är tiden det dubbla. Det blir tyvärr också allt mer ovanligt att polisen kommer när ett brott anmäls, eller ens svarar i telefon. Många poliser och civilanställda upplever en känsla av otillräcklighet. Majoriteten anser inte att de kan leva upp till de krav på skydd och hjälp medborgarna har rätt att ställa på en fungerande rättsstat. Människor litar heller inte längre på att polisen kommer att kunna hjälpa dem om de ringer. Det kanske allra mest graverande med denna utveckling är att människors tro på rättssystemet försvagas. Människor litar inte längre på att de kan få skydd mot brott eller upprättelse när man utsatts för brott. En stat som tolererar brott i den grad som gör är en stat som misslyckats med sin mest grundläggande uppgift; att garantera invånarna trygghet. En otrygg människa kan inte känna frihet. 4.2 Brottslighet bland ungdomar I förortsområdena bland de yngsta finns en känsla av att svensk lag gäller, den starkes rätt har tagit över. För att slippa våld lierar sig rädda tonåringar med lokala ligaledare som skänker dem immunitet i utbyte mot vänskap. Vapen finns allt oftare i ungdomars närhet och ungdomar beväpnar sig i ökande utsträckning. Missbruk av alkohol och narkotika ökar. Ungdomar har ofta en hård attityd mot varandra; flickor kallas för horor och killar måste visa upp en mycket hård fasad för att få respekt. Killar kräver sex av tjejer på ett sätt som imiterar porrfilmer. Vuxna ser på när brott begås, men reagerar inte. De ingriper inte när ungdomar kränker varandra, de vet inte var ungdomarna är eller hur de lever sina liv. De känner heller inte till den nya droganvändningen som sprider sig bland ungdomar. När vuxna inte ser eller förstår den verklighet många unga lever i skapas ett parallelluniversum, där normala regler inte gäller. Ungdomarna lämnas rättslösa. Bristen på reaktioner från vuxna människor och rättssystemet leder i förlängningen till välfärdsförluster för såväl enskilda som samhället i stort. De unga tappar tilltron till rättsväsendet, vilket utgör en grogrund för antidemokratiska tendenser och rekrytering till mer ljusskygga organisationer. Då reaktionen uteblir, uteblir också rättssystemets normerande effekt. Den unga brottslingen lär sig att brott lönar sig och brottsoffret lär sig att man inte kan lita på vuxensamhället. Otrygghet och hjälplöshet leder till allmän uppgivenhet, som eroderar de grundvalar rättssamhället vilar på. 4.3 Brott i vardagslivet Det finns en kategori brott som benämns vardagsbrott eller mängdbrott. Dessa avser brott som har blivit så vanliga att de ses som en naturlig del av människors vardag. Det rör inbrott i hus och lägenheter, stölder av egendom som bilar, cyklar och barnvagnar. Dessa brott har en mycket låg uppklarandeprocent. Av de drygt 16.500 bostadsinbrott som anmäldes i klarades bara cirka 1.500 stycken upp. Det innebär att av bostadsinbrotten förblev olösta. Av bilstölderna klarades upp och av cykelstölderna löste man . Polisen har ofta inte tid att utreda dessa brott. Brottsoffren anmäler brotten av försäkringsskäl, snarare än därför att de tror att de kommer att återfå sin egendom. Detta har inneburit en normalisering av kränkningar i vardagen. Även personrån och misshandel hänförs till kategorin vardagsbrott. Det är en mycket olycklig utveckling att kränkningar av andras frihet och frid skall anses vara en del av vardagen och att denna kategori brott inte visar någon tydlig tendens att minska. 4.4 Brott mot företagandet Butiksrånen slår alla rekord. Framför allt drabbas uraffärer med märkesklockor, därför att det är enkelt att rafsa åt sig varorna, och lätt att sälja dem vidare. Jour- och närbutiker, kiosker och bensinmackar riskerar att rånas på växelkassan, ofta av missbrukare i behov av kontanter. Företagen vidtar långtgående åtgärder för att minska riskerna att utsättas för rån och inbrott. Det innefattar bland annat plåt i väggarna, säkerhetsdörrar, dubbla lås, pansarglas och galler för fönstren, rökmaskin, rörelsedetektorer, låst entré , kameraövervakning, väktare m.m. Många företagare skyddar sig i sina egna hem på grund av risken för kidnappning, våld och hot. De skaffar sig hemligt telefonnummer, säkerhetsdörrar, tittöga, överfallslarm även bärbart som de har på sig när de vistas utomhus. Säkerhetskostnaderna och försäkringspremierna blir till slut oöverstigliga, om det över huvud taget går att få en försäkring. Att stå utan försäkring medför konsekvenser utöver att stå utan ekonomiskt skydd. Ett företag utan försäkring får inga banklån. Utan lån eller checkkredit är det svårt att hålla ett varulager. Utan varulager kan handlaren inte upprätthålla verksamheten. Utförsäkringar drabbar unga nya företag värst. I en allt mer internationaliserad värld med öppna gränser får även brottsligheten en fri rörlighet. Brottsligheten har blivit transkontinental och baseras på ekonomisk . Vare sig det rör sig om stabila nätverk eller grupperingar av mer av hoc-betonad karaktär är faktum att brottslingar organiserar sig och agerar på en kriminell marknad där vinsten står i centrum. är inte förskonat. Tendensen är, enligt , att denna typ av brottslighet får en ökande påverkan på det svenska samhället. Antalet våldsrelaterade händelser med anknytning till den organiserade brottsligheten ökar. Ett flertal våldsbrott i innerstadsmiljö har sin grund i uppgörelser mellan kriminella nätverk. Enligt finns det kriminella aktörer som verkar i, från eller mot inom följande områden av organiserad brottslighet: Ekonomisk brottslighet, narkotikabrott, smuggling av alkohol och tobak, handel med stulna fordon, rån och stölder, människosmuggling och slavhandel, utpressning, förfalskning, penningtvätt, mord, misshandel och illegal vapenhandel. Den kriminella marknaden omfattar samtliga led av en brottslig handling. Framför allt tjänar man pengar på frakt av stulna eller illegala varor. Grupperingarna sysslar ofta med olika typer av brott och integrerar vanlig brottslighet med ekonomisk, exempelvis penningtvätt. Utnyttjandet av teknik är avancerat och anpassas ständigt till utvecklingen. Exempel är användande av mobiltelefoner med betalkort, Internet, SMS-tjänster och kryptering. Enligt är den organiserade brottsligheten i indelad i såväl stabila nätverk som mer tillfälliga grupperingar. Sammantaget är den organiserade brottsligheten i många avseenden en dynamisk, flexibel och snabbt anpassningsbar företeelse. Grupperingarna har inte förändrats nämnvärt . I takt med en ökande kunskap framstår bilden av den organiserade brottsligheten som berör som mer komplex. Kännedomen om de inblandade och deras aktiviteter har ökat. Däremot är det svårt att använda faktorer som traditionellt har använts för att beskriva organiserad brottslighet till exempel har specifika etniska eller kulturella faktorer ersatts med geografisk hemvist, kontakter från kriminalvårdsanstalter eller behov av specifik kunskap. En konsekvens av dessa nya förhållanden är att det finns ett ökande behov inom de brottsbekämpande myndigheterna att arbeta på ett mer sektorsövergripande sätt och i gemenskap med sina motsvarigheter i andra länder. 5 En rättsstat på reträtt 5.1 Det socialdemokratiska sveket Socialdemokraterna och dess justitieministrar har av hävd behandlat rättsväsendet som en rest av övrig välfärdspolitik, i stället för att värna om det som en av samhällets grundpelare. Det kriminalpolitiska programmet Allas vårt ansvar utgör kärnan för socialdemokratisk logik den som utsätts för ett brott bör fundera över hur det kunde komma sig, och vad han eller hon kan göra för att förhindra att det händer igen. Regeringen avsäger sig ansvaret för tryggheten och skjuter över det på de drabbade själva. Konsekvensen av denna inställning är en styvmoderlig behandling av rättsväsendet. stängdes polisutbildningen under fem terminer, vilket lade grunden för dagens polisbrist och polisers höga genomsnittsålder och sjuktal. Det har fått direkta effekter på rättsväsendet i . tre av fyra brott aldrig upp. Det innebär att tre av fyra brottsoffer aldrig får se sin sak prövad eller känna att han eller hon fått upprättelse gentemot brottslingen. Enskilda människor och organisationer kan inte ta ett större ansvar för brottsskyddet än vad de redan gör genom försäkringar och säkerhetsanordningar. Brottsoffer skall inte åläggas ansvar för det som är statens huvuduppgift. Det är en både cynisk och oansvarig politik av regeringen att frånsäga sig ansvaret för brottsbekämpningen. Inbetalda skatter måste resultera i att staten tar huvudansvaret för medborgarnas trygghet. Socialdemokratisk kriminalpolitik tar inte tag i de faktiska problemen, trots dagliga rubriker om brottens offer. Denna inställning leder till stor frustration hos de verksamma inom de rättsvårdande myndigheterna. När de delar med sig av sin verklighetsbild blir de kraftigt ifrågasatta. Rättsväsendets tillkortakommanden märks allra mest bland dem i samhället som redan är utsatta eller som på grund av tradition eller fördomar anses avvika från . Hit hör bland annat våld mot kvinnor och barn, liksom brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Denna brottslighet är i stor utsträckning dold. Studier visar att invandrare ofta råkar ut för brott, men är obenägna att anmäla dem. Vissa förortsområden betecknas av poliser själva som laglöst land en stat i staten där andra regler än rättsväsendets gäller. Likaså begås våld mellan partners inom såväl hetero- som homosexuella förhållanden men det finns nästan ingen forskning om det homosexuella partnervåldet. Någonting i samhället gör att dessa grupper drar sig för att anmäla när deras rättigheter kränks. Det finns ingen närhet till rättsväsendet, trots att det ofta är tillgängligt. Kartan över brottsoffer i har stora vita fläckar. Utsatthet kan också bero på geografi. I stora delar av landet saknas polisen nästan helt. Den finns, men är satt att bevaka områden som är orimligt vidsträckta. I skall två poliser tillsammans ansvara för en tredjedel av landskapets säkerhet. Ett pass kan innebära 5060 körda mil. I norra är avstånden för poliserna ofta ännu större. Till detta skall läggas långa avstånd även mellan poliser, åklagare, häkten och domstolar. I takt med att domstolarna tvingas till allt större besparingar kommer också avstånden mellan människor och rättsväsendet att öka. Ett exempel ur vardagen kan illustrera problemet med laglöst land. löpte en berusad yngling amok på vårdcentralen i . Närmaste polis fanns i , därifrån. I stället fick räddningstjänsten rycka ut för att hålla fast honom en uppgift som är rent polisiär till sin natur. Det tog innan en polispatrull kunde ta över fallet. Detta illustrerar rättsväsendets bristfälliga beredskap i inlandsområdet. Även brister inom andra samhällsområden leder till laglöshet. När socialtjänst, sjukvård och psykiatri fallerar ökar riskerna att individer faller igenom skyddsnätet och utgör en fara för sig själva och andra. En rad händelser visar att bristande psykvård kan ligga bakom groteska våldsbrott. Detta innebär personlig tragedi för de drabbade, men också ett merarbete för rättsväsendet. 5.3 Brotten som tolereras Rättsväsendets syfte är att utreda brott, lagföra brottslingar och utmäta rättvisa straff. ser verkligheten annorlunda ut. av anmälda fall av misshandel upp. Vidare lyckas man bara klara upp av personrånen, av bilstölderna och av bostadsinbrotten. Tre av fyra anmälda brott förblir ouppklarade. Att ett brott upp i statistiken betyder heller inte att gärningsmannen lagförs. av alla anmälda brott som uppgick till dryg 1,2 miljoner resulterar i att brottslingen ställs inför domstol. Detta innebär att 1.080.000 brott begicks utan någon märkbar reaktion från samhället. Det svenska rättsväsendets problem medför att toleranströsklarna generellt höjs. Med toleranströskel menas en avvikelse mellan gällande rätt som den slagits fast i lag och den praktiska tillämpning av lagen som rättsväsendet kan upprätthålla. Teori och praktik om man så vill. Att rättsstaten missar , om det inte handlar om de mest allvarliga brotten, fördras av samhället. Mer frekventa och för vissa typer av brott ständigt förekommande toleranströsklar rubbar allvarligt det förtroende bland medborgarna som rättsstaten vilar på. Polisen har inte ens resurser att klara upp brott med kända gärningsmän. Den kan heller inte alltid rycka ut när brott anmäls. Formellt är polisen ålagd att prioritera nästan alla brott, men svarar i praktiken endast på pågående grovt våld mot person. Allt annat beror på hur mycket de har att göra. Brott som tidigare föranledde en polisiär insats kan bli lämnade utan åtgärd. Även övriga instanser i rättskedjan känner av rättsväsendets reträtt och tvingas bidra till en höjd tolerans mot brottsligheten. Åklagarna är i lag ålagda att skriva av så kallade snyltningsbrott därför att statsmakterna anser att det vore för dyrt att driva dessa processer. Du kan alltså vid minst ett tillfälle åka taxi utan att betala, äta på restaurang och smita från notan eller bo på hotell och strunta i räkningen, utan att riskera påföljd. Åklagarna kan också, i vetskap om att påföljden i domstolen blir obetydlig, välja att lägga ned förundersökningar trots att lagen och bevisläget egentligen har grund för en vidare process. Resultatet blir att en stor mängd brott i praktiken tolereras i . 5.4 Ansvaret vältras över på medborgarna Vakt- och säkerhetsbranschen har expanderat i . Låstillverkare och vaktbolag är vinnare då rättsväsendet fallerar. Marknaden har förstått att när staten inte ger tillräckligt skydd mot brott för inbetalda skattemedel tvingas människor och företag att söka sig till privata företagslösningar. Tydligast märks det där brottsligheten är som störst eller där avstånden till polisen är som längst. I det senaste betänkandet av , Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) föreslås att poliser kan komma att ersättas av väktare i vissa delar av landet. Detta gäller främst i och i glesbygdsområden. Vi anser att ordningsvakter och poliser har och skall ha skilda uppgifter. Den ena kategorin kan aldrig ersätta den andra.