mot · GR02Sf324 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hinder för rörlighet av arbetskraft i vad gäller medborgarskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hinder för rörlighet av arbetskraft i på grund av nuvarande utformning av socialförsäkringssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hinder för rörlighet av arbetskraft i på grund av nuvarande utformning av a-kassesystemet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hinder för rörlighet av arbetskraft i på grund av nuvarande utformning av arbetsförmedlingssystemet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hinder för fri rörlighet av arbetskraft i på grund av nuvarande utformning av utbildningssystemet.2 1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till AU. 2Yrkande 5 hänvisat till UbU. 2 är mycket expansiv I händer mycket positivt. Vad som framträder är ett regionalt och internationellt tryck för förändringar i många frågor som ligger inom statens beslutandenivå. Målet som anges i regeringsavtalet om byggandet av den fasta förbindelsen över och om ekonomisk integration, i synnerhet avseende bostads- och arbetsmarknad, är högt ställt. Skall full integration ske är det tal om mycket långtgående förändringar. Då krävs att det finns politisk beredskap att fatta beslut och arbeta med frågorna på både kort och lång sikt. Ett övergripande syfte med är att skapa en stark och funktionell region med hög tillväxt och stor beredskap att konkurrera med andra europeiska regioner. För att detta skall lyckas måste de svenska och danska regionhalvorna i allt högre grad integreras. När ett företag handlar upp en tjänst skall det vara naturligt att hämta information från hela regionen, utan att ens reflektera över om de har kontor i eller . En privatperson som söker arbete skall ha lika god information och tillgång till det själländska som det sydsvenska utbudet av företag. Bostad väljs utifrån kriterier som pris, kvalitet och läge oavsett om den ligger i den ena eller andra regionhalvan. En stark och funktionell region nås genom förstklassig infrastruktur i ordets vidaste bemärkelse: forsknings- och utbildningsresurser, utbildningsnivå, fysisk infrastruktur och attraktivt affärsklimat. För att skall bli denna starka region måste de snedvridande skillnaderna som är skapade av regleringar, skatter eller avgifter förändras. Om det skall bli 5 000 eller 50 000 pendlare beror på vilka förutsättningar för integration som ges i de beslutande församlingarna. Helt avgörande för integrationen är att lagar och regler inom alla områden blir enkla och tydliga. På arbetsmarknaden måste reglerna vara enkla och lätthanterliga så att föräldraledighet, pensionssystem, semesterregler m.m. är anpassade till en gemensam arbetsmarknad. På skatteområdet måste både person- och företagsbeskattning vara anpassade så att ett företag kan vara verksamt på båda sidor om sundet. Målet är inte nödvändigtvis samma skatteregler, utan ett system som kommunicerar och skapar förutsättning för konkurrens på lika villkor. Vi skulle här vilja peka på några mycket konkreta problem som uppstår när man som individ vill agera som om regionen var integrerad. är det omöjligt för icke EU-medborgare att ta arbete i det andra landet, om man inte tillhör en bristyrkesgrupp. Har man en utbildning inom ett bristyrke kan man få arbetstillstånd i det andra landet, annars är det en omöjlighet. Ett exempel: en dansk familj, mannen dansk och kvinnan cypriot, bosatte sig i efter att ha bott och arbetat i . Familjens målsättning var att arbetspendla till arbete i . Vid flytten miste kvinnan sitt danska arbetstillstånd, och förlorade därmed sitt danska arbete. Ett annat exempel: en besökare till ett skånskt företag kommer med flyg till från ett land som kräver visum. Det behövs då både svenskt och danskt visum. Detta har gjort att svenska företag har förlorat viktiga affärspartners då dessa blivit avvisade vid den danska gränsen för att danskt visum inte sökts, utan endast svenskt. Socialförsäkringssystemet hur påverkar det rörligheten på arbetsmarknaden? Personer som är deltidsarbetslösa i ena landet och som vill fylla ut den arbetslösa delen med arbete i det andra landet drabbas enligt följande: Svensk till här drabbas den danske arbetsgivaren av svenska arbetsgivaravgifter, ett lönekostnadspåslag på . Den aktuella arbetsgivaren måste tacka sin lyckliga stjärna att i princip saknar lagstadgat anställningsskydd. Dansk till här drabbas den danske arbetsgivaren av en skattechock. Danska staten beskattar nämligen även den svenska inkomsten fullt ut, med avdrag för den svenska SINK-skatten på (denna regel är från 2000-01-01). Arbetstagare som arbetar del av tid i hemmet, eller som har extraknäck i hemlandet, drabbas på exakt samma sätt som personerna i exemplen ovan. Detta har fått till följd att danska företag har deklarerat att man inte längre kommer att anställa svensk arbetskraft, eftersom flexibiliteten med hemarbete är ett måste för anställning hos vissa företag. Föräldrapenning och dagisplats är dåligt synkroniserade. Vid arbete i har man sex månaders föräldraledighet. Bor man i är man garanterad plats på dagis först , vilket ger ett glapp . Detta innebär att om man inte kan lösa detta själv, mister man sitt danska arbete. Detta då man inte har rätt till dagis i om man bor i , trots att man arbetar där, betalar skatt och är socialförsäkrad. Vad gäller för förlorad pension vid kortare arbete än . Om man bor i och arbetar i krävs det att man arbetar i sammanlagt för att få tillgodoräkna sig pensionspoäng. Då en dansk arbetar i får hon/han pensionspoäng från dag ett. 4 Långtidssjukskrivna är i riskzonen Bor man i och arbetar i och blir långtidssjukskriven blir man sannolikt uppsagd efter fyra månaders sjukdom. Därefter får man fortsatt sjukpenning från den danska kommun där man arbetat under totalt (i undantagsfall ). Efter detta står man helt utanför sjukförsäkringssystemen, eftersom man då inte kan komma in i det svenska socialförsäkrings- systemet. Att arbeta i båda länderna detta förhållande gäller den i alla hänseenden mest integrerade medborgaren. Här stöter man på följande problem: om man inte är fast anställd utan arbetar deltid, på timvikariat, som frilansare etc. måste man, om man inte arbetar i båda länderna under samma vecka, enligt AMS sätt att se på saken pendla mellan de båda ländernas a-kassor. Arbejdsdirektoratet i ser däremot till var man haft sin huvudsakliga sysselsättning och menar att det är i det landet man ska vara arbetslöshetsförsäkrad. Ett exempel: en servitör som är bosatt i timvikarierar i både och . Eftersom arbetet utförs efter behov så är en längre planläggning orealistisk, och det händer att arbete vissa veckor sker endast i . Följden blir att övergångsansökningarna och inträdesansökningarna i de båda ländernas a-kassor blir så frekventa att servitören ofta inte hunnit få övergångshandlingarna från a-kassan, förrän det är dags att begära inträdeshandlingar till samma a-kassa. En absurd situation som borde kunna undanröjas av AMS, med den mer pragmatiska danska tolkningen. Egen företagare: som egenföretagare och medlem av a-kassan kan man inte ta med sig sin inarbetade kvalifikationstid och medlemstid till det andra landet på samma sätt som man kan om man varit anställd. Det innebär att en arbetslös egenföretagare i inte kan ta ett ledigt deltidsarbete i . Då får man inte behålla sin deltidsersättning i , eftersom man vid deltidsarbete i ska ha sin a-kasseersättning från , men eftersom man inte kan ta med sig sin inarbetade medlems- och kvalifikationstid från får man inte heller någon ersättning i . Deltidsarbetslös eller temporärt arbetslös: här krävs klara överenskommelser mellan de båda länderna om vad som ska gälla. Frågan blir t.ex. om nedgången till deltid eller det temporära uppehållet i anställningen behöver härröra från samma företag. Det danska Arbejdsdirektoratet hävdar att ett oeftergivligt krav för att uppbära dansk a- kassa är att man är bosatt i , något som rimligtvis står helt i strid med regelverket kring deltidsarbetslöshet, där en svensk pendlare ju definitionsmässigt saknar bostad i . A-kassa vid flytt till andra landet: i detta exempel samverkar flera områden för att skapa problem för individen. En dansk barnfamilj flyttar över till . Då föräldraledigheten går ut upplyses familjen om att den svenska kommunen inte kan bidra med barnomsorg i tillräcklig utsträckning för att täcka upp den bortovaro som familjens arbeten kräver. Om familjen inte kan lösa sin barnomsorg på annat sätt kvarstår då för en i familjen att säga upp sig från sitt danska arbete. Den familjemedlemmen får då ingen ersättning från dansk a-kassa, eftersom hon bor i , men ej heller från svensk a-kassa då hon inte uppfyller villkoret för medräkning (en dags arbete). Hade förhållandet varit det omvända, det vill säga att det rörde sig om en svensk familj i , hade kvinnan kunnat få ersättning från svensk a-kassa om hon besökt svensk arbetsförmedling , vilket kanske i sig är orimligt med tanke på pendlingskostnaden, dock inte . Utbildning med utbildningsbidrag kan bedrivas av svenska arbetslösa på båda sidor om sundet, men för danska arbetslösa föreligger inte samma möjligheter. Detta hindrar ett gemensamt aktivt arbete för att komma till rätta med problematiken kring flaskhalsyrken. Intresse för att få i gång gränsöverskridande utbildningar finns på båda sidor, men försvårar reglerna detta. Praktik med utbildningsbidrag: inom detta område är det lika omöjligt för sökande på båda sidor att gå över gränsen. Speciellt svensk sida borde här kunna göra stora vinster om praktik på dansk sida blev möjlig, eftersom arbetsmarknadsläget på är gott även inom yrken som inte kräver särskilt lång utbildning. Sökanderesor och flytt över gränsen: detta är en omöjlighet i både och . Man skulle åtminstone kunna tänka sig att sökanderesor var möjliga då dessa underlättar för arbetssökande med en lägre inkomst att faktiskt söka ett arbete i . Inom utbildningssystemet finns överhuvudtaget inte någon synkronisering, vilket skapar problem i anställningsfasen. Detta då arbetsgivare på båda sidor har svårt att värdera det andra landets utbildningsnivåer. En angelägen åtgärd vore att slopa tvånget på svenskt personnummer för danskar i och CPR-nummer för svenskar i . Detta tvång att ha rätt typ av nummer kan omöjliggöra ett normalt liv. Insatser borde även göras för att undanröja visumproblem för utländska studenter inom när de passerar gränsen eller problem med uppehållstillstånd i det ena landet vid studier i det andra landet.