mot · GQ02Fi16 · 2003-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:100 ekonomiska vårproposition 1.1 Socialdemokraterna har tappat greppet Åtta förlorade år med socialdemokratiskt styre har urholkat välfärden. Sjukskrivningar och förtidspensioner har ökat dramatiskt, medan antalet vårdplatser minskat och rehabiliteringen slutat fungera. Men Socialdemokraterna räknar med en fortsatt kostnadsökning och satsar inte på att få rehabiliteringen att fungera. Vårdköerna är långa och äldreomsorgen ropar efter resurser. Men trots skattehöjningar väntas underskotten i kommunsektorn öka. Svenska låginkomsttagare beskattas fortfarande hårdast bland låginkomsttagare i världen. Svenska industriarbetares och barnfamiljers köpkraft är bland de lägsta i industrivärlden. Men det socialdemokratiska systemet kan bara leverera besparingar av mer eller mindre panikartad karaktär. Företag och kapital flyr landet medan statsministern ser på och gratulerar. Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Den tragiska bakgrunden är att svenskt ägande straffbeskattas. Trots det väljer Socialdemokraterna att behålla både dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten. En konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över framgångsrika familjeföretag. Men Socialdemokraterna tycks inte ha några planer på förändring. Valfrihet och dynamik bromsas och motarbetas. Det kommunala självstyret urholkas. Bostadsbyggandet är rekordlågt och vägnätet kraftigt eftersatt. Den svenska visar allt sämre resultat. Andelen underkända elever har ökat och uppgår till . Antalet poliser har minskat . Människor känner sig otrygga på gator och torg och butiksägare blir allt mer uppgivna. Socialdemokraterna lovade stort i valrörelsen, men eftersom de struntat i tillväxtpolitiken tvingas de nu dra tillbaka även de satsningar som varit inräknade i statsbudgeten. Det gäller t.ex. höjningen av taket i sjuk- och föräldraförsäkringen. Socialdemokraterna framhåller att statens utgiftstak ska hållas. Men de klarar inte av det med mindre än att de byter redovisningsprinciper, flyttar utgifter fram och tillbaka mellan åren och gör oegentliga s.k. tekniska justeringar av taket. Budgettrixande i stället för tillväxtpolitik har blivit högsta mode i . har under den socialdemokratiska regeringsperioden, trots goda år, inte tagit igen något av vad vi förlorat gentemot omvärlden. kommer i stället enligt både Socialdemokraternas och prognoser fortsätta att halka efter. Socialdemokraterna gör sitt bästa för att bortförklara alla självförvållade problem med svagheter i omvärldens ekonomier. vill i första hand koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt. Det är i huvudsak dessa problem som lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. 1.2 Det går att vända utvecklingen! En fortsättning med Socialdemokraterna vid rodret innebär att framtiden ter sig onödigt dyster, för har potential för ökad tillväxt. Problemet är att den inte tas tillvara. är inte en gång för alla dömt att utvecklas sämre än omvärlden och att förbli fattigaste land. Därför inriktas ekonomiska politik på att stärka den svenska tillväxtkraften så att inte minst resurserna för de viktiga gemensamma välfärdstjänsterna kan tryggas. Goda exempel finns på att det i länder som liknar går att byta inriktning till en annan och framgångsrik politik. , och har visat att inget land är dömt att fortsätta en ekonomisk kräftgång. har också visat att det är möjligt att höja den potentiella tillväxten och klättra uppåt i välfärdsligan. 1.3 Välfärd genom förnyelse och tillväxt I denna motion lägger fram riktlinjer för den ekonomiska politiken. Syftet är att skapa en bättre välfärdsutveckling, en utveckling som bryter trettioåriga period av eftersläpning och bristande växtkraft. Detta åstadkoms genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Men det krävs också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. Vi vill lägga grunden för en politik som ger förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på åtminstone . Detta är nödvändigt om vi skall klara utmaningarna med en åldrande befolkning i en globaliserad ekonomi. Det måste vara mödan värt att starta och driva företag. Det måste vara lönt att arbeta mer. Det måste löna sig bättre med utbildning. Det handlar också om att öka människors möjligheter att påverka och känna trygghet i sin vardag: Att få tiden att räcka till också för barnen, att kunna leva på sin lön och slippa bidragsberoende, att kunna påverka sin arbetssituation, att känna att man behövs, att sjukvården fungerar när man behöver den, att man får det självklara förtroendet och rätten att välja barnomsorg, skola eller äldreomsorg efter egna önskemål. ska bli ekonomiskt starkare, men också ett mycket tryggare och bättre land att leva i. Ett möjligheternas land för alla. Inriktningen för vår ekonomiska politik är därför också att kraftsamla på de områden vi anser måste prioriteras högre: bättre vård, skola och omsorg, ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer genom sänkt inkomstskatt. Krafttag måste tas för att råda bot på den skenande sjukfrånvaron och det ökande antalet förtidspensioneringar. Det bör ske genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som redan från början sätter individen i centrum. Företagsklimatet måste förbättras kraftigt, liksom infrastrukturen och bostadspolitiken. Konkurrensen måste stärkas. Polisen och övriga rättsväsendet måste ges avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. 1.4 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det överordnade målet för den ekonomiska politiken är att ge människorna en till alla delar god livsmiljö (se avsnitt 6.1.1). Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast så kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. Inom ramen för detta synsätt är vår inriktning för den ekonomiska politiken att lägga grunden för att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone och därmed skapa ett ökat välstånd för alla. För att möjliggöra detta tillväxtmål krävs en politik som slår vakt om statsfinansiell stabilitet genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet, skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem, en reformerad lönebildning samt krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar därmed kan den faktiska sysselsättningen öka kraftigt, skapar goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna, ökar valfriheten och säkrar både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron, förbättrar den inhemska konkurrensen, bland annat i offentlig tjänsteproduktion, bygg- och livsmedelssektor. inriktning för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken framgår i kapitel 6. anger sju politik- och budgetområden som är prioriterade i den ekonomiska politiken. På samtliga dessa områden behövs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat, det gäller skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare, valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan, vikten av ett återupprättat rättssamhälle samt betydelsen av en fungerande infrastruktur. Den socialdemokratiska regeringens politik på dessa områden är utpräglat bristfällig eller direkt felaktig. Ett flertal viktiga reformer låter sig inte tydliggöras genom ändrade budgetramar. Regelförenkling kostar t.ex. inte särskilt mycket, men har en väsentlig betydelse för företagsklimatet. I sammanhanget små satsningar på förstärkt konkurrens via ett stärkt konkurrensverk och skärpt lagstiftning är också exempel på viktiga reformer som inte bäst beskrivs i budgettabeller. I kapitel 8 presenteras inriktningen på dessa politikområden i sammandrag. I samband med höstens budgetarbete kommer i vanlig ordning ett komplett budgetalternativ att presenteras. 1.6 Den nya budgetordningen Efter förändringarna i riksdagsordningen och budgetlagen () ska vårpropositionen främst inrikta sig på långsiktiga och övergripande ekonomiska frågor. Några preciserade förslag är inte heller avsedda att väckas av oppositionspartierna (bet. 2000/01:KU23). I förarbetena till den nya ordningen (Riksdagsstyrelsens förslag 2000/01:RS1) anges t.o.m. beträffande preciserade förslag om ändrade utgiftsramar att I den mån så trots allt sker bör dylika motionsyrkanden stoppas med hänvisning till att dessa förslag ligger utanför ärendets ram. Förändringarna innebär också att något förslag till utgiftstak för det tredje kommande året inte ska beslutas , utan tas i samband med budgetarbetet . Syftet med förändringarna är att undvika ett dubbelarbete med statsbudgeten. Genom förändringen skulle utrymme skapas så att man kan ägna sig åt de övergripande och långsiktiga frågorna, medan själva budgetarbetet koncentreras . Riksdagsbehandlingen bör ... ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergripande ideologisk diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. 2000/01:KU23). Dessvärre har Socialdemokraterna inte följt denna ordning. Dels är vårpropositionen kortsiktigt inriktad på att klara akuta budgetproblem, dels sköts frågan om utgiftstak upp när det borde ha presenterats. följer givetvis den nya budgetordning som har lagt fast, vilket innebär att några preciserade förslag inte förs fram. En uppdatering och framskrivning har dock gjorts av de förslag vi senast lade fram (). Därtill har ställningstaganden gjorts till Socialdemokraternas nya förslag som presenteras i vårpropositionen. Några större preliminära förändringar har därefter gjorts i förhållande till våra förslag : anser att ytterligare satsningar måste göras på en samordnad rehabiliteringsförsäkring för att bryta och vända den negativa ohälsoutvecklingen. Likaså bör och försäkringskassorna få ökade medel för att förstärka kvaliteten och kontrollen samt korta handläggningstiden för sina beslut. Detta kommer även att ge effekt i form av lägre kostnader. anser att bör få ökade anslag för att korta handläggningstiderna. Denna satsning är nödvändig för att förhindra den mänskliga tragik som utdragna handläggningstider ofta för med sig. Inriktningen är en ökning med . Socialdemokraternas förslag om förlängd sjuklöneperiod för arbetsgivare avvisas, liksom förslaget att sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringen. Den höjning vi tidigare föreslagit av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till skjuts . Höjningen av golvet till per dag och höjningen av taket till 11 prisbasbelopp kvarstår, liksom övriga förbättringar för barnfamiljer (se avsnitt 8.3). Vidare avvisas Socialdemokraternas förslag till besparing på forskning och neddragningen av de redan låga väganslagen. Inriktningen är också att göra en ökad satsning på kommunsektorn för att bl.a. möjliggöra ett kvalitetslyft inom vård- och omsorgstjänster genom medel till en statligt delfinansierad kompetenshöjning för vård- och omsorgspersonal. Det förslag till slopad arvsskatt för makar som presenterades av har också lagts till i den inriktning vill se genomförd, tillsammans med kommitténs förslag till finansiering genom en liten höjning av stämpelskatten (från till ). Socialdemokraternas nya förslag till budgettrixande avvisas genom att bidraget till Offentligt skyddat arbete återställs till statsbudgetens utgiftssida. Slutligen har ambitionsnivån sänkts något vad gäller skattesänkningar. Till viss del beror minskningen även på den försämrade makroekonomiska bilden som gör att vissa skattesänkningar inte innebär ett lika stort skattebortfall som . Förändringarna sammanfattas i tabell 1.1 nedan. Observera att det är förändringarna på budgetalternativ som mäts, inte de totala satsningarna eller besparingarna. Tabell 1.1 Förändringar från beräkningarna i budgetalternativ Ökade anslag till för kortade handläggningstider Ingen förlängning av sjuklöneperioden Nej till sänkt ersättningsnivå i sjukförsäkringen Extra anslag till RFV och FK för ökad kvalitet och kontroll i beslut samt kortare handläggningstid Ökad satsning på rehabiliteringsförsäkring Volymminskningar tfa ökade rehabiliteringsinsatser m.m. Uppskjuten höjning av ersättningsnivån till i föräldraförsäkringen Nej till besparing på forskning Nej till neddragning på väganslagen Ökat tillskott (netto) till kommunsektorn Slopad arvsskatt för makar 1 Nej till budgettrixande: Bidraget för offentligt skyddat arbete (OSA) ska redovisas som utgift Nej till budgettricksande: OSA ska inte krediteras skattekontot Minskade skattesänkningar (volymförändring) Summa (förstärkning av finansiellt sparande) 1) Den slopade arvsskatten för makar växlas mot en höjning av stämpelskatten enligt utredningsförslag i SOU 2003:3. 2) I denna post ingår alla volymförändringar som följer av nya makroekonomiska antaganden i vårpropositionen och uppdaterade beräkningar av budgeteffekterna av förändrade regelsystem. 1.1 Socialdemokraterna har tappat greppet 1 1.2 Det går att vända utvecklingen! 1.3 Välfärd genom förnyelse och tillväxt 2 1.4 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 3 1.5 Prioriterade budgetområden 4 1.6 Den nya budgetordningen 4 2 Förslag till riksdagsbeslut 10 3 Åtta förlorade år 10 3.1 Åtta förlorade år för sjukvården 10 3.2 Åtta förlorade år för skolan 12 3.3 Åtta förlorade år för tillväxtpolitiken 14 3.4 Åtta förlorade år för barnomsorgen 15 3.5 Åtta förlorade år för företagandet 16 3.6 Åtta förlorade år för rättstryggheten 17 3.7 Åtta förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron 18 4.1 Socialdemokraterna når inget av fem uppsatta mål 19 4.1.1 Målet för finansiellt sparande kräver budgetförstärkningar för att uppnås 19 4.1.2 Sysselsättningsmålet uppnås inte 20 4.1.3 Arbetslösheten ökar målet om högst 4 procents arbetslöshet uppnås inte 21 4.1.4 Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder 21 4.1.5 Målet om halverade socialbidrag nås inte 4.2 Tillväxtpolitik var god dröj 23 4.2.1 För nittonde gången uteblir tillväxtåtgärderna 24 4.2.2 Därför är tillväxtpolitiken dömd att misslyckas 26 4.3 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter 27 4.4 Obalans i statsfinanserna 29 4.4.1 Socialdemokraterna lånar till sina reformer 29 4.4.2 Många tecken på sönderkörda statsfinanser 30 4.5 Socialdemokraterna förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin 31 4.6 Fortsatt högt skattetryck drabbar 32 4.6.1 Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta 33 4.7 Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde 33 4.8 Kostnaderna för arbetslösheten består kostnaderna för sjukfrånvaron skenar 36 4.8.1 Högkonjunkturen lämnade rekordhög arbetslöshet efter sig 38 4.9 Fortsatt förmynderi och sned fördelningspolitik 39 4.10 Bristerna i välfärden består eller förvärras 40 4.11 Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster 41 5 Den ekonomiska utvecklingen 41 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen 41 5.1.1 Bra och dåligt i amerikansk ekonomi 41 5.1.5 Reformer i på gång 43 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen 44 5.2.1 måste ta ansvar för sin egen ekonomi 45 5.2.2 Sysselsättningen, kronan och konkurrenskraften 45 5.2.3 och inflationen 45 5.2.4 Verkligheten hinner i fatt den socialdemokratiska modellen 46 5.2.5 Ljuspunkter i industrin 46 6.1 Grundläggande utgångspunkter 47 6.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar 47 6.1.2 Företagarklimat för välstånd och nya jobb 48 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt 49 6.1.4 Ökad sysselsättning tryggar välfärden 51 6.1.5 Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva 52 6.1.6 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationer 53 6.1.7 En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler 54 6.2 Den ekonomiska politikens inriktning 55 6.2.1 Övergripande mål för den ekonomiska politiken: 3 procents tillväxt 56 6.2.3 Bättre villkor för arbete och företagande 57 6.2.4 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad 63 6.2.5 Ökad konkurrens 65 6.2.6 Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska 68 6.2.7 Vad innebär 3 procents uthållig tillväxt för ? 6.3 bör delta i EMU-samarbetet fullt ut 73 6.3.1 En gemensam valuta stärker samarbetet mellan folk 73 6.3.2 Euron ger lika villkor för företagen, underlättar handel, resor och prisjämförelser 74 6.3.3 Deltagandet i den gemensamma valutan ökar inflytandet 74 7 Budgetpolitikens inriktning 75 7.1.1 Regeringens överskottsmål innebär ökad statsskuld 77 7.1.2 Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras 78 7.1.3 Oavsett EMU-medlemskap skärps kraven på statsfinanserna 80 7.1.4 statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi 81 7.3 Statens lånebehov och statsskuld 82 8 Prioriterade områden 82 8.1 Tillväxtpolitik för nya jobb 83 8.1.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 84 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön 86 8.2.1 Inkomstskattereform i fyra steg 86 8.2.2 Avskaffad fastighetsskatt 87 8.2.3 Bättre sparmöjligheter och höjt reseavdrag 89 8.3 En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa 90 8.3.1 Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen 90 8.4 Bättre pensioner 92 8.4.1 1 000 kronor mer till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna 92 8.5 Vården, omsorgen och utbildningsväsendet 93 8.5.1 Inriktningen på kort sikt 93 8.5.2 Inriktningen på 95 8.6 Ett återupprättat rättsväsende 95 8.7 Upprustad infrastruktur och ökat bostadsbyggande 96 9.1 Tillskott på 98 9.2 Regleringar enligt finansieringsprincipen 98 10 Statens inkomster 99 10.1 Inriktningen på kort sikt 99 10.1.1 Motiv för försäljning av statliga aktier 100 10.2 Inriktningen på 100 11 Statens utgifter och utgiftstak 103 11.1 Statens utgifter 103 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 103 11.4 Utgiftstak och budgeteringsmarginal 105 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de grundläggande utgångspunkter för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.1). godkänner de förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2, 6.2.26.2.7). godkänner det övergripande mål för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EMU-samarbetet (avsnitt 6.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattekvoten och utgiftstakens andel av BNP (avsnitten 10 och 11). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldkvotens andel av BNP (avsnitt 6.1.2). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till (avsnitt 11.4). godkänner de prioriterade budgetområden för budgetpolitiken som anges i motionen som riktlinje för regeringens kommande budgetarbete (avsnitt 8.18.7). begär att regeringen lägger fram förslag till en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.4). begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterande balansmål för statens finansiella sparande över en konjunkturcykel (avsnitt 7.1.2). 3 Åtta förlorade år Trots draghjälp från en god internationell konjunktur under två mandatperioder är resultatet för den socialdemokratiska regeringen uselt på viktiga områden. Utvecklingen har trots goda yttre omständigheter gått åt fel håll för sjukvården, skolan, tillväxtpolitiken, barnomsorgen, företagandet, rättsväsendet samt den totala arbetslösheten och sjukfrånvaron. Kalla fakta talar sitt tydliga språk. I det följande redovisas mycket kortfattat utvecklingen på de nämnda områdena. 3.1 Åtta förlorade år för sjukvården Antalet vårdplatser i har minskat med 16 415 . Det motsvarar en minskning med ! Antalet undersköterskor och vårdbiträden har minskat med 19 500, vilket innebär att var tredje anställd har försvunnit. Den dramatiska minskningen uppvägs inte på något sätt av att antalet läkare och sjuksköterskor ökat marginellt. Särskilt inte med tanke på att enbart den ökade sjukfrånvaron motsvarar ett bortfall av 390 läkare, 2 280 årsarbetande sjuksköterskor och 1 370 undersköterskor1. Diagram 3.1 Antal fasta vårdplatser 19942001 Källa: Statistisk årsbok 2002 (). Statistik finns ännu inte för Det kan påpekas att antalet vårdplatser per 1 000 invånare är mycket litet i vid en internationell jämförelse. har denna andel minskat från 3 platser till 2,5. , ett land som legat långt efter ekonomiskt sett, har mer än dubbelt så många platser 6,4 per 1 000 invånare. Enligt statistik är det bara och som har en mindre andel vårdplatser per 1 000 invånare. Diagram 3.2 Antal vårdplatser i korttidsvård per 1 000 invånare Källa: , Health at a Glance 3.2 Åtta förlorade år för skolan Mer än var fjärde elev i uppnår inte målen. Andelen underkända elever har ökat sedan det nya betygssystemet infördes, även om en marginell minskning kunnat noteras /02. Även i det tidigare betygssystemet försämrades resultaten . Diagram 3.3 Andel underkända elever Anm.: Statistiken avser elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg /941996/97 och elever som ej nått målen av dem som fått eller skulle ha fått mål- eller kunskapsrelaterade betyg 1997/982001/02. Om man betraktar andelen elever som saknar ämnesbetyg eller slutbetyg i högst ett ämne, eller som (i det nya systemet) inte fått mål- eller kunskapsrelaterade slutbetyg i ett ämne, är utvecklingen entydigt negativ . Diagram 3.4 Andel elever som saknar slutbetyg i ett ämne Den svenska skolan är därtill en av de stökigaste i världen, enligt undersökningar. Den svenska skolan hamnar på 26:e plats bland de 30 . Vidare har antalet lärare per 100 elever minskat från 8,3 /94 till 7,9 /03. 3.3 Åtta förlorade år för tillväxtpolitiken Om hade hängt med i tillväxttakten för de mindre hade vår bruttonationalprodukt (BNP), dvs. värdet av vår samlade produktion av varor och tjänster, varit ca högre. Hade hängt med tillväxttakten i , skulle vår BNP vara högre, dvs. skatteintäkterna uppåt högre även med sänkta skattesatser. Om hängt med i tillväxt skulle vår BNP vara högre! Ett ytterligare tecken på Socialdemokraternas misslyckande när det gäller tillväxtpolitiken är att från en 15:e plats i välfärdsliga 1994 halkat ner till en 19:e plats enligt senast tillgänglig statistik. Statistiken för är fortfarande preliminär, men indikerar att även ligger någonstans mellan 15:e och 17:e plats. Trots de goda yttre förutsättningarna har den svenska tillväxten alltså med socialdemokratiskt styre endast nätt och jämnt hängt med den internationella. Om positionen i välfärdsligan förändrats något tycks det snarare vara till det sämre. Det är också värt att notera att det stora raset i välfärdsligan var det som följde släpphänta ekonomiska politik2. Det största fallet var det som Socialdemokraterna lämnade över , då föll från 6:e till 15:e plats i välfärdsligan, ett tapp på nio placeringar. Under den borgerliga regeringsperioden 19921994 bromsades det kraftiga fallet upp, och Sverige sjönk aldrig lägre än till 15:e plats trots de dåliga yttre förutsättningarna. Den internationella konjunkturen har större delen av varit gynnsam för svensk ekonomi. Ändå har vi alltså inte tagit igen något av det vi tidigare förlorat. Diagram 3.5 eftersläpning i BNP-tillväxt Källa: och egna beräkningar Anm.: Upprevideringen av de svenska nationalräkenskaperna till 2001 är beaktad i ovanstående beräkningar. 3.4 Åtta förlorade år för barnomsorgen Barngrupperna på dagis har ökat med i genomsnitt två barn per grupp, från 15,5 till 17,4. Det motsvarar en ökning .