ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So224 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att öka antalet organ som kan användas vid transplantationer. I föreligger allvarlig brist på organ som kan bli föremål för transplantationer, detta trots att en stor majoritet av befolkningen, i olika undersökningar, ställer sig positiva till att donera sina organ efter sin död. Denna diskrepans mellan den uttalade viljan att donera och faktiska donationer har en rad förklaringar. Vid plötsliga dödsfall ställs de anhöriga ofta inför en rad svåra beslut, ofta vet de inte hur den avlidne sett på frågan om organdonation och det ligger därför närmast till hands att säga nej. Det är därför av avgörande vikt att så många som möjligt tar ställning till frågan om organdonation. Vi kan uppnå mycket med informationskampanjer, men det avgörande är om vi kan få medborgarna att ta ställning i frågan och att denna inställning dokumenteras på ett säkert och enkelt sätt. Detta skulle t.ex. kunna ske i samband med att vi tar körkort eller förnyar körkort. Dessa uppgifter skulle sedan kunna lagras i ett mikrochips som skall finns på körkortet. I , , finns exempel på hur tekniken kan utformas. Där finns ett system i praktisk användning. Det är min övertygelse att antalet organ till transplantationer därmed skulle öka och vi skulle över tiden få ett hållbart system, utan att bygga upp stora register över medborgarna.
mot · GR02So225 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att ge barnmorskor vidareutbildning i att utföra medicinska aborter. utfördes mer än hälften av alla aborter före graviditetsvecka 9 genom ett så kallat abortpiller. Denna form av abort är oftast att föredra framför andra ingrepp. Det är enligt svensk lag endast läkare som får utföra en sådan medicinsk abort. Det är angeläget att den kvinna, som tagit beslutet att genomgå en medicinsk abort, så snabbt som möjligt får denna genomförd. Dagens barnmorskor har en gedigen utbildning inom sitt område och det är dessa som har tät kontakt med patienten. Det bör därför vara möjligt att barnmorskor får en vidareutbildning så att de kan utföra dessa medicinska aborter. Det innebär att de ska kunna diagnostisera hur långt en graviditet fortskridit, besluta om aborten och genomföra densamma. Många barnmorskor är mycket kompetenta och handhar information och övrigt omhändertagande vid en medicinsk abort. Att låta intresserade barnmorskor få möjlighet till vidareutbildning är till gagn både för patienterna och för yrkets status och innehåll.
mot · GR02So226 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykvården återställs. Nedrustningen av vår psykvård har aldrig synts tydligare än denna sommar. Media har varit fyllda med förskräckligheter begångna av psykiskt sjuka människor som uppenbarligen inte omhändertagits på rätt sätt, till men för dem själva och inte minst för allmänheten. Debatten med efterföljande beslut har en tendens i att gå i pendelrörelser. Stora enorma sjukhus skulle ersättas med små, stora institutioner likaså. Inlåsning ersätts med frigång och öppenvård, etc. Inom psykvården har pendeln definitivt slagit för långt över och det är nu hög tid att vrida den tillbaka. Våldsbrotten utförda av psyksjuka blir allt grövre och råare och vi ser alla människor som far illa i vårt samhälle. Avvikande människor, illa klädda, människor som letar mat i papperskorgar, bland tiggare, ibland aggressivt krävande förbipasserande på pengar alla tydliga exempel på en psykvård som gått snett. En hel del tickande bomber vistas på gator och torg. Samordningen mellan stat, landsting och kommuner fungerar inte och annonseras i regeringsförklaringen att man skall låta utreda hur samarbetet kan bli bättre. Men det räcker inte! Krafttag behövs för att återställa en psykvård värd namnet. Köerna till vård och behandling måste bort. Lagstiftningen behöver ses över och en översyn över hur resurserna används måste komma till stånd.
mot · GR02So227 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om legitimering för dietister. Den medicinska utvecklingen går framåt med stora steg, vilket leder till att allt fler patienter får bättre behandling och förhöjd livskvalitet. Forskning visar att näringsbehandling utgör en viktig del av behandlingen. En korrekt näringsbehandling ökar patientens möjligheter att svara på medicinsk terapi, vilket leder till färre komplikationer, snabbare tillfrisknande och förbättrad livskvalitet. Det krävs dock specialistbedömning av en dietist för att en patient ska få rätt ordination. Näringsproblem är mycket vanliga. Bland kroniskt sjuka äldre lider en av tre patienter av undernäring. Bland yngre människor ökar övervikt dramatiskt och sjukdomar som diabetes, högt blodtryck, sjukdomar i tilltar. Allergi, bulimi och anorexi är andra vanliga sjukdomar bland unga. har i SoS 2000:11 Näringsproblem i vård och omsorg, prevention och behandling formulerat: Ett gott näringstillstånd är en förutsättning för att förebygga sjukdom och återvinna hälsa. Alla individer: friska, sjuka och äldre har rätt att erhålla en adekvat individanpassad näringstillförsel. För att detta ska kunna förverkligas krävs kompetens och en tydlig ansvarsfördelning. Genom att legitimera dietister ökar samhällets möjligheter till tillsyn och uppföljning med ökad patientsäkerhet och ökad vårdkvalitet. Det finns ca 1 000 dietister i . 1999 fick dietisterna skyddad yrkestitel, vilket dock inte innebär att har något tillsynsansvar över deras tjänsteutövning. En dietist bedriver ett självständigt arbete som innefattar egen utredning, bestämning av nutritionsdiagnos, behandling och uppföljning samt förskrivning av näringspreparat samt intygsförskrivning. Att dietister enbart har dokumentationsplikt och inte journalföringsplikt är mycket märkligt.
mot · GR02So228 · 2003-10-07 00:00:00 — Hemtjänst för sommarboende och dess ersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hemtjänst för sommarboende och ersättning för denna. Turistkommunerna i tar emot boende i olika åldrar. En del av dessa har behov av hemtjänst. Det är socialtjänstlagen som styr vem som skall betala för . Enligt denna lag så skall vistelsekommunen stå för hemtjänstkostnaderna vid en tillfällig vistelse i en annan kommun än hemkommunen. Detta innebär att turistkommunerna kan behöva utföra hemtjänst åt sommarboende . Detta medför utökat behov av personal. Rättsläget är oklart när det gäller möjligheten att erhålla ersättning från hemkommunen. Betalningsviljan från hemkommunerna varierar. Det är olika praxis hos turistkommunerna när det gäller benägenheten att utkräva ersättning av hemkommunerna. Det är angeläget att genom lagstiftning, eller rekommendationer, klargöra vad som gäller om rätten till hemtjänst och ersättningen för densamma. Det är inte rimligt att turistkommunerna belastas med stora kostnader som sedan inte ersätts. Ett clearingsystem för interkommunal ersättning vid hemtjänst för sommarboende är önskvärt.
mot · GR02So229 · 2003-10-07 00:00:00 — Komplementärmedicinens roll i svensk sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplementärmedicinens roll i svensk sjukvård. I många av länderna i kan vi märka att inställningen till komplementärmedicin blir alltmer positiv. Därigenom förbättras möjligheterna till att medborgarna får ett friskare liv. Likaså får de bättre möjligheter att tillfriskna när de drabbas av sjukdomar, eftersom alla goda krafter samverkar för individens bästa. Hälsofrågan är central i vårt samhälle, och vi bör satsa mycket på förebyggande hälsoarbete. så vet vi att sjukdomar slår till, och då kan vi vända oss till den traditionella skolmedicinen som oftast kan erbjuda god behandling och vård. Det finns dock många exempel på människor som sökt och fått hjälp inom komplementärmedicin. Därför är det viktigt att inget bör uteslutas inom vården som kan få människor att tillfriskna eller att må bättre. Komplementärmedicinens möjligheter att hjälpa till med förebyggande hälsovård och aktiv sjukvård bör undersökas, och den enskilde medborgaren bör ges rätt att på lika villkor kunna välja behandling inom den komplementärmedicin som granskats och befunnits motsvara den traditionella medicinska behandlingen.
mot · GR02So232 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förutsättningslös utredning angående organisation. Som en följd av ratificerande av FN:s konvention om barns rättigheter beslutade 1993 att införa en barnombudsman. () uppgift är att bevaka barns och ungdomars rättigheter, behov och intressen i samhället. BO är en statlig myndighet och styrs genom regleringsbrev av regeringen. De flesta är överens om att BO spelat en viktig roll och att myndigheten därigenom har en viktig funktion att fylla. Det har dock riktats kritik mot bland annat från Rädda barnen men även i den statliga utredningen om myndigheten som genomfördes . Kritiken rör framför allt dubbla roller. Å ena sidan är BO en företrädare för barn och ungdomar men å andra sidan är BO en myndighet och kan därigenom ses som en företrädare för regeringen. Eftersom det är som företrädare för barn och ungdomar som BO fyller sin funktion, har flera förslag presenterats på hur BO kan ges en mer självständig roll i förhållande till regeringen. tog ett beslut som kan ses som ett steg i att stärka roll. Beslutet kan ses som en del viktiga steg i riktning mot en förstärkt och mera självständig BO. Beslutet var välkommet, men det finns fortfarande en del att önska. Propositionen som ligger till grund för beslut uttryckte bland annat BO:s uppgift att vara pådrivande gentemot kommuner, landsting och myndigheter men inget sades om BO:s roll som pådrivande gentemot regeringen. förde ett resonemang kring självständighet och tar upp frågan om vem som bör vara BO:s huvudman. Här finns en del intressanta resonemang som kan vara väl värda att ta fasta på. har också velat se en renodling av ombudsmannarollen och som en följd av detta tona ner myndighetsrollen. Vi vill i likhet med att roll som ombudsman renodlas och stärks. Eftersom inte tillräckligt ingående behandlat frågan om huvudmannaskap för BO, och regeringen enligt vår uppfattning inte tagit frågan om organisation på tillräckligt stort allvar, måste frågan bli föremål för ytterligare en utredning.
mot · GR02So233 · 2003-10-07 00:00:00 — Ersättningsetablering för läkare och sjukgymnaster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningsetablering för privata läkare och sjukgymnaster med offentlig finansiering enligt den nationella taxan. Privatläkarkåren och privata sjukgymnaster utgör ett värdefullt komplement inom sjukvården och ökar såväl mångfald som valfrihet både för patienter och för sjukvårdspersonalen. Med gällande regler är det svårt att överlåta verksamhet med s.k. nationell taxa till annan läkare eller sjukgymnast. Om inte huvudmannen godkänner övertagandet tvingas verksamheten fortsätta utan offentlig finansiering, vilket gör att patienterna måste erlägga en betydligt högre besöksavgift. Detta kommer många inte anse sig ha råd med. Dessa patienter måste då söka sig till annan verksamhet med offentlig finansiering. Med dagens sjukvårdsköer är detta inte acceptabelt. Därför borde huvudregeln vara att etablerad mottagningsverksamhet med offentlig finansiering skall kunna överlåtas med bibehållen finansiering. För att kunna avslå en överlåtelse måste huvudmannen kunna visa att sjukvården försämras eller att köerna blir längre om mottagningsverksamheten överlåtes till annan läkare, oaktat denne läkares specialitet. Motsvarande måste också gälla för privata sjukgymnaster. En överlåtelse av en ersättningsetablering stör rimligen inte huvudmannens planering för sjukvården. Dessa mottagningar finns ju redan i full verksamhet och måste redan nu vara inplanerade i huvudmannens åtagande vad gäller finansieringen. Sjukvården måste framöver planeras ur ett patientperspektiv och landstingsperspektivet måste träda tillbaka.
mot · GR02So236 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det nödvändiga i att arbeta med att motverka konsumtion av alkoläsk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att driva ett särskilt arbete för att förebygga ungdomars konsumtion av alkoläsk. Rapporter från Systembolaget visar på fortsatt ökad försäljning av alkoläsk. Konsumtionen av blanddrycker, där alkoläsken är en väsentlig del, har ökat . I en undersökning från , , uppges att andelen ungdomar som druckit alkoläsk ökade från av båda könen till av pojkarna och av flickorna. Systembolagets månadsstatistik för visar att försäljningen av alkoläsk och cider ökat under januariaugusti , jämfört med . Enligt Systembolagets egen statistik står kvinnor för en betydande del av konsumtionen. Enligt flera uppgifter kryper alkoholmissbruket allt längre ner i åldrarna. Det är vedertaget att missbruk leder till ett oerhört mänskligt lidande för dem som drabbas och deras anhöriga. Därtill förorsakar alkoholanvändningen samhället astronomiska kostnader i hälso- och sjukvård, sjukskrivningar och bortfall av arbetstid och arbetskraft. Ingen vinner, vare sig mänskligt eller ekonomiskt, på ett ökat alkoholmissbruk. Snarare borde alla ansträngningar inriktas på att motverka större användning av alkohol. I ett effektivt arbete mot alkoholanvändning bör bekämpandet av alkoläsk ha hög prioritet eftersom målgruppen är ungdomar. Problemet med alkoläsk är just att den smakar läsk och är så lätt för ovana ungdomar att dricka. Eftersom alkoläsken ofta är en inkörsport till starkare alkohol och andra droger är detta ett problem för både folkhälsan i allmänhet och ungdomar i synnerhet. Regeringen har haft en passiv inställning till alkoläsk. I frågesvar till har statsråd anfört att de ska ta till sig kritiken mot alkoläsk och framföra dessa synpunkter. Det är inte tillräckligt. I stället bör initiativ tas för att på både nationell och europeisk nivå aktivt motverka alkoläskens intåg. Särskilt viktigt är det att förebygga och motarbeta ungas drickande.
mot · GR02So237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera framväxten av fler pojkmottagningar. För många ungdomar spelar ungdomsmottagningarna en viktig roll. Vid mottagningarna finns kompetens av framförallt medicinsk men ofta också social karaktär. Där kan unga, i tonåren eller , på ett naturligt och lättillgängligt sätt och på sina villkor få stöd och hjälp med sin utveckling och sina funderingar kanske främst när det gäller sex- och samlevnadsfrågor. Undersökningar visar emellertid att de som oftast besöker ungdomsmottagningarna är flickor. Pojkarna har ofta inte lika lätt att hitta dit. Det handlar knappast om att pojkar skulle ha färre anledningar att uppsöka ungdomsmottagningarna. Tvärtom har många pojkar behov av stöd och hjälp inte minst på grund av de krav och rollmodeller som media ställer på unga män. Det har spekulerats i orsakerna till att pojkar inte gärna söker upp ungdomsmottagningarna. Möjliga orsaker har angetts vara att det enbart finns kvinnlig personal eller att en särskild metodik behöver användas i kommunikationen med de unga männen jämfört med de unga kvinnorna. På flera håll har detta delvis lösts genom inrättandet av särskilda pojkmottagningar dit unga män kan vända sig. Där kan finnas manlig personal och en metodik som låter pojkarna vara pojkar. För att tillgodose de unga männens behov av stöd bör staten ta ansvar för att uppmuntra och stödja uppbyggnaden av pojkmottagningar i hela landet.
mot · GR02So238 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning för att klarlägga om kvinnor får sämre sjukvård än män. I en statlig utredning Jämställd vård (SOU 1996:133) påvisas könsskillnader i vården. Bland annat framkom att de dyrare ace-hämmarna, förstahandspreparat vid hjärtsvikt, förskrevs dubbelt så ofta till män med hjärtsvikt som till kvinnor. Kvinnorna fick äldre och billigare medel. Någon förklaring till varför kunde utredningen inte presentera, inte heller till andra skillnader som kunde påvisas mellan män och kvinnor. I den statliga utredningen efterlystes mer forskning i detta ämne. forskning har t.ex. visat att underdiagnostik av hjärtinfarkt är vanligare bland kvinnor än bland män. Det finns också utredningar som visar att kvinnor drabbas svårare av sina slaganfall och att de oftare kommit till sjukhuset med ett sänkt medvetande, vilket innebär en sämre prognos. Det är också väl känt att kvinnor söker hälso- och sjukvården oftare än män, får fler recept men att totalkostnaden för dessa recept inte överstiger männens kostnader med lika stor andel som antalet recept borde innebära. I vår strävan att invånare skall få vård efter behov, är det viktigt att kvinnor och män får lika bra sjukvård. Även ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att det inte förekommer skillnader i hur kvinnor och män omhändertas i hälso- och sjukvården. För att klara ut om det är så att kvinnor faktiskt får sämre sjukvård än män, bör en utredning tillsättas för att analysera om man anpassar medicinförskrivning, omhändertagande m.m. ur ett könsperspektiv.
mot · GR02So239 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera uppbyggnaden av familjecentraler. Förändringar av samhället har skapat nya villkor för föräldrar och barn vilket lett till att känslan av vilsenhet och osäkerhet ökat hos många barn. Psykosociala problem är en växande orsak till barns problem med hälsan. Barn är beroende av vuxna. En stark och god kontakt mellan barnet och föräldrarna är en förutsättning för att barn ska må bra, också senare i livet. Ingenting kan vara mer avgörande för barnens framtid än att de ges trygghet och omvårdnad, att de fostras till harmoniska och ansvarskännande människor med livstro och tilltro till medmänniskorna. Föräldrar kan också behöva hjälp att stärka sin egen självkänsla som föräldrar och få stöd i sin föräldraroll. En familjecentral är en mötesplats för barnfamiljer där det på ett och samma ställe finns tillgång till olika tjänster som har betydelse för barnens och därmed deras familjers hälsa och välbefinnande. Basen i familjecentralen är mödra- och barnhälsovården. Även kompetens som socialsekreterare och psykologer finns vid familjecentralerna, liksom gärna verksamheter som till exempel öppen förskola, oavsett vilken regi de bedrivs i. När olika verksamheter samverkar för samma mål får familjerna bättre service, och resurser kan också sparas. Till familjecentralen kan föräldrar gå med sina barn lika självklart som till förskolan eller . De får träffa andra och får råd, tips och idéer. Det blir också enklare att be om råd innan små bekymmer hinner växa till stora problem. Samverkan mellan kommuner och landsting öppnar därmed stora möjligheter till ett närmare och tryggare samarbete med och runt barnfamiljerna. Staten har en strategisk roll. Genom berörda myndigheters försorg bör staten avsätta medel för att uppmuntra kommuners och landstings samverkan med familjecentraler. Frågan är av vital betydelse, inte minst ur folkhälsosynvinkel. Om inte de uppväxande barnen mår bra riskerar folkhälsan att bli lidande på såväl kort som lång sikt. Det är därför rimligt att initiera särskilda statliga insatser för att stimulera framväxten av familjecentraler.
mot · GR02So240 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag om införande av frivillig tandvårdsförsäkring för personer som lämnat den kostnadsfria allmänna tandvården. har tandvårdskostnaderna för enskilda människor stigit. Samhället har på grund av bristande ekonomiska resurser successivt förändrat tandvårdsförsäkringen så att större andel av kostnaden hamnar på individen. För många innebär tandläkarbesök och därmed sammanhängande vård en stor ekonomisk belastning. För vissa människor blir lösningen banklån eller stöd från de sociala myndigheterna. Andra väljer att avstå från tandvård eller att förskjuta vården så långt att besvär blir akuta. Situationen för många är otillfredsställande. Att särskilja tänder och tandvård från kroppens övriga delar väcker ur vårdsynpunkt berättigad diskussion och debatt. Att akut tandvård ur kostnadssynpunkt skiljer sig från förebyggande och underhållande vård/besök är en situation som ger felaktiga signaler. Inte desto mindre saknas resurser att genomföra reformer som förbättrar situationen för de som har stora behov av tandvård. Problemet med tandvård har delvis åtgärdats för äldre människor genom specialregler. Ett högkostnadsskydd har införts med en åldersgräns vilket fått till följd att besök skjuts och uppdämda behov nu synes spräcka den budgeterade kostnaden med stora belopp. Nuvarande insats är lovvärd. Vi måste dock även möta framtiden genom att vara förutseende och se till kommande generationer. Förebyggande insatser och kontinuerlig kontroll skapar bästa möjligheter för individen och samhället att hålla kostnaden för tandvård på en så låg nivå som möjligt. Barn och ungdomar har fri tandvård . Vi bör således skapa ett system som bibehåller den goda tandstatus som ungdomar genomgående har vid inträdet i vuxenvärlden. Detta bör kunna ske genom en frivillig tandvårdsförsäkring som tecknas direkt eller inom en snar tid därefter. Försäkringar med liten risk ger låg premie. Systemet kan med fördel kopplas till förebyggande kontroller och behandling av uppkomna problem på ett tidigt stadium. Med anledning av vad jag anfört ovan ges regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa en frivillig tandvårdsförsäkring för ungdomar och däri bedöma kostnader och framtida effekter vad avser tandhälsan. Detta bör ge till känna.
mot · GR02So242 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt inom EU skall verka för kvinnors rätt till abort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors möjlighet att få abort i . I all annan sjukvård i finns möjligheten att ta emot människor från andra länder under förutsättning att de betalar för sin vård. Inom EU blir det allt vanligare, det finns även positiva domar i , att det ges möjlighet för människor att söka vård i annat EU-land om den efterfrågade behandlingen saknas i det egna landet. Då ska hemlandet stå för kostnaden. Det finns dock ett undantag som drabbar kvinnor, och det är möjligheten att få abort. I EU har människors sexualpolitiska rättigheter sorterats in under de olika medlemsstaternas nationella hälsolagstiftningar. Men när Amsterdamfördraget trädde i kraft utvidgades EU:s möjligheter att t.ex. anta lagar om folkhälsa. Den allmänna uppfattningen inom EU är att kvinnors rätt till abort handlar om hälsa, som det är svårt att se det som en mänsklig rättighet att få bestämma över sin egen kropp. I är det en självklarhet att kvinnor ska få bestämma över sina egna kroppar, vilket avspeglas i den svenska abortlagstiftningen. Flera länder inom EU, och några av de länder som står på tur att komma in i EU, har en mycket restriktiv abortlagstiftning eller förbud. Ett exempel är som fått löfte om att få behålla sitt förbud mot abort vid ett inträde i EU och att eventuella framtida krav på gemensam lagstiftning inte ska påverka detta. Ett annat exempel är , som var det land som svenska kvinnor åkte till innan det var möjligt att få abort i . Många kvinnorättsorganisationer har hoppats mycket på och de övriga nordiska länderna när EU debatterat dessa frågor, men hoppet har inte infriats. har inte aktivt drivit dessa frågor. anser att aktivt ska driva frågan i EU om kvinnors rätt till abort som en del av kvinnors rätt till sin egen kropp utifrån ett perspektiv om mänskliga rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser också att kvinnor från annat land som efterfrågar abort i ska kunna erbjudas detta på samma villkor som andra hälso- och sjukvårdsinsatser och att regeln om svensk säng och svensk man, som innebär att fadern ska vara svensk eller att befruktningen ska ha skett i , tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.