ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N395 · 2003-10-07 00:00:00 — Bildande av ett gemensamt nordiskt stamnätsbolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bildande av ett gemensamt nordiskt stamnätsbolag. EU:s vilja att tillskapa gemensamma el- och gasmarknader har efter många års diskussioner rönts med framgång. Senast skall unionens länder öppna sina el- och gasmarknader för konkurrens. Industrin och näringslivet skall redan från fritt kunna välja vem som skall förse dem med energi. införs samma möjlighet för hushållen. Målet för det utvidgade EU är också el- och gasmarknader i konkurrens där kunderna alltså skall ha rätt att själva välja sin leverantör och där alla onödiga hinder för handel över nationsgränserna är borta. i det nordiska perspektivet har vi nu drabbats av torrår som lett till oväntat höga elpriser på den nordiska elmarknaden. Det stora strömavbrottet i fick konsekvenser också för . Dessa effekter på den nordiska elmarknaden gör att det blir mer angeläget att förutsättningslöst pröva olika vägar för att både öka försörjningstryggheten, effektivisera elhandeln och distributionen och därmed åstadkomma mindre prissvängningar. Längre gående harmonisering av villkoren på den nordiska elmarknaden borde t.ex. få ökad uppmärksamhet. Bildandet av ett gemensamt nordiskt stamnätsbolag är ett annat exempel som också borde initieras. Ett sådant skulle troligen påskynda en ytterligare samordning av investeringarna i de enskilda länderna i syfte att bygga bort flaskhalsar och åstadkomma en allmän kapacitetshöjning i stamnätet både internt i och gentemot kontinenten. Dessa frågor borde utredas av de nordiska energiministrarna och kanske även tas upp till diskussion i .
mot · GR02N396 · 2003-10-07 00:00:00 — Etablering och lokalisering av ett särskilt Östersjöcentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om etablering och lokalisering av ett särskilt Östersjöcentrum. I regeringsförklaringen av anförs att med blir våra närmaste grannländer runt medlemmar av EU:s inre marknad. Detta ökar kraftigt möjligheterna till ökad handel, investeringar och tillväxt också för . För att stärka svenskt näringslivs position och möjligheter att bedriva handel i regionen etableras ett särskilt Östersjöcentrum. Argumenten för en etablering av ett särskilt Östersjöcentrum är mycket starka och av stor betydelse för att lyckas få en framträdande roll i handelsutbytet runt . Lokaliseringen av ett sådant centrum bör ske utifrån att kunna optimalt nyttja naturliga förutsättningar. och har härvidlag mycket unika fördelar. hamn är en av landets största hamnar, där det hanterade godsvärdet utgör en betydande del av det samlade varuvärdet av import och export över hamnar. Hamnen har av trafikverken (, , och ) och näringslivet pekats ut som en av fyra betydelsefulla intermodala noder inom den Nordiska triangeln. hamn och dess utveckling är inte enbart en angelägenhet för Östgötaregionen utan även för våra grannlän och landet som helhet. Kontakter finns etablerade mellan myndighetsföreträdare i och , och de baltiska staterna. Härvidlag kan vikten av som deras exportväg västerut inte nog betonas. Ansvarig myndighet för sjöfart, , är lokaliserad till . Närheten till den kvalificerade kompetens och erfarenhet som finns på verket kan ha avgörande betydelse för ett särskilt Östersjöcentrum att spela den betydelsefulla roll som potentiellt finns. Mot denna bakgrund anser vi att lokalisering av ett särskilt Östersjöcentrum bör ske till och .
mot · GR02N397 · 2003-10-07 00:00:00 — Behov av lokalt riskkapital och förenklade regler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lokalt riskkapital och förenklade regler. Företagare inom det kooperativa området har ett stort behov av att ha enkla regler för sitt företagande. Detta gäller naturligtvis även för andra företagare, men just i kooperativ är verksamheten oftast av liten omfattning. Det är angeläget att villkoren för entreprenörskap förbättras så att det blir färre regler som styr verksamheten. Många kooperativa företag finns på små orter, där ett kooperativ är den möjlighet som finns för att undvika att hamna i arbetslöshet. Det är viktigt att ägarna av dessa, liksom de som redan är arbetslösa, får förutsättningar för att våga ta steget att starta ett företag eller kooperativ. Det kan vara svårt att hitta investerings- eller riskkapital för att kunna starta företag. Det är angeläget att stimulera till ett ökat företagande och entreprenörskap även om den lokala banken eller andra lokala investerare har en liten tilltro till investeringar i det berörda området. Det finns orter i där man konstruerat gemensamägda företag just för att underlätta för individen att pendla mellan arbetslöshet och eget eller kooperativt företagande. Dessa lokala initiativ behöver stödjas.
mot · GR02N398 · 2003-10-07 00:00:00 — Möjligheterna för sociala innovationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över möjligheterna för sociala innovationer. Den svenska innovationspolitiken syftar till att skapa en hållbar tillväxt. Konkret handlar det om att finansiera FoU-investeringar inom tillväxtområden i starkt forskningsorienterade företag med Investeringarna stärker det reala kapital som ska ge hög ekonomisk avkastning. I denna politik hamnar utvecklingen av det sociala kapitalet i skymundan. Det sociala kapitalet handlar om en förmåga att samverka baserat på förtroende och samsyn mellan människor, organisationer, företag och det offentliga. Genom ökad tillit och sammanhållning stärks det sociala kapitalet. Att detta också leder till konkurrenskraft och tillväxt visar inte minst den amerikanska statsvetaren studier av . Det stora sociala kapitalet i nordöstra har gjort denna del av landet konkurrenskraftig samt bidragit till hög välfärd. Ett samhälle med högt socialt kapital baserar sig på individernas delaktighet och därigenom deras möjligheter att utveckla sina egna inneboende krafter (empowerment). Den svenska folkrörelsekulturen har varit en viktig kraft för att åstadkomma ett socialt kitt och en gemenskap dels mellan individer, dels mellan individerna och samhället i stort. Genom sitt företagande spelar den sociala ekonomin en viktig roll för att bygga upp socialt kapital. Företagen inom denna sektor utgår från människornas behov. Det finns många exempel på hur företagen inom den sociala ekonomin genom att utgå från otillfredsställda behov eller brister i marknadens sätt att fungera skapar nya innovativa lösningar utan högt teknikinnehåll eller att företagen är starkt forskningsorienterade. Det sociala kapitalet ökar genom insatser för att stödja goda sociala miljöer för individen. Det är nödvändigt med en nydanande innovationspolitik som kan finansiera sådana insatser och som syftar till att lösa samhällsproblem på ett nytt sätt. Sociala innovationer stärker det sociala kapitalet och därmed landets konkurrenskraft och tillväxt. Man kan tänka sig en utveckling av modeller, organisationer och anläggningar på många områden. Det kan handla om ekologiskt och socialt nydanande projekt. Det kan handla om att utveckla nya tjänsteområden med ett socialt innehåll. Det kan också handla om modeller, organisationer och företagande som integrerar människor som står långt ifrån arbetsmarknaden eller är långtidssjukskrivna. Det kan vara modeller för företagande och anläggningar som stärker integrationen i områden med fattigdom och social utslagning. Även investeringar som leder till att företagens sociala ansvar ökar skulle kunna stödjas. En angelägen fråga är hur man ska finansiera investeringar och kunskapsuppbyggnad för att stärka det sociala kapitalet. Finansieringsmöjligheterna måste vara mycket flexibla när det gäller målgrupp och projekt. Det handlar om delaktighet för individen, samverkan mellan olika samhällsintressen och innovativa lösningar som är överförbara i större skala.
mot · GR02N399 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad jämställdhet i de statliga företagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad jämställdhet i de statliga företagen. Den svenska arbetsmarknaden utmärks av en mycket tydlig uppdelning mellan kvinnor och män i olika yrken och i olika sektorer. Inte minst visar sig detta då det gäller olika chefspositioner. Den skeva könsfördelningen är mest utmärkande inom det privata näringslivet, men också den offentliga sektorn har mycket kvar att göra. Det grundläggande motivet för jämställdhetsarbetet är vikten av att slå vakt om principen om alla människors lika värde. Men det finns också ekonomiska argument: Det är lönsamt för både det enskilda företaget och för samhället som helhet att så många människor som möjligt kommer ifråga för alla sorters arbeten. Företag och organisationer vinner mer acceptans i samhället och agerar bättre tillsammans med sin omgivning om sammansättningen av deras anställda speglar befolkningen i övrigt. En brett sammansatt arbetsorganisation av personer med olika bakgrunder och erfarenheter är i de flesta situationer mer kreativ och nydanande än en helt homogen organisation. Den statliga företagsverksamheten är omfattande. Det är därför av stor vikt att de statliga företagen agerar som föregångare inom jämställdhetsarbetet. Regeringens mål avseende könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna är en jämn könsfördelning. Ett delmål är uppsatt nämligen att andelen kvinnor ska vara 2003. uppgick andelen till . I de av staten helägda företagen uppgick andelen kvinnor till . Detta är en mycket bra början, framför allt när man jämför med den privata sektorn. Men vi måste gå vidare. Nästa mål är att åstadkomma en jämnare könsfördelning avseende ordförandeposterna i de statliga företagen. På samma sätt är det viktigt att det blir fler kvinnor bland de verkställande direktörerna. Även här bör staten vara ett föredöme. Regeringens möjligheter att detaljstyra och direkt påverka utvecklingen på detta område är begränsade, men det måste vara en klar målsättning att andelen kvinnor ökar.
mot · GR02N400 · 2003-10-07 00:00:00 — Investerings- och rörelsekapital för små och medelstora företag i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investerings- och rörelsekapital för små och medelstora företag i glesbygd. behandlade regeringens proposition Nya förmånsrättsregler. Beslutet innebär förändring av förmånsrätten i , d.v.s. det värde som finns i företagets tillgångar och som nyttjas främst för lån och krediter i banker. Företagshypotekets ställning försvagades såtillvida att företagsinteckningen endast ges rätt till halva den utdelning som den ger rätt till . Detta i sin tur innebär svårigheter när det gäller investeringsnivån i mindre och medelstora företag. Det är i de små företagen som tillväxten kan väntas ske, och därför kommer de att ha avgörande betydelse för välståndsutvecklingen i landet. Dessa företags utvecklingsmöjligheter ska bevakas, och de regler som gäller för dessa ska i allt väsentligt underlätta att driva sådana företag och också att starta nya företag. Med dagens regler kommer det att bli svårare att starta och driva företag, främst i glesbygd. Enligt propositionen är regeringen beredd att initiera en snar utvärdering av kreditförsörjningen främst till små och medelstora företag, varvid särskilt reformens regionalpolitiska konsekvenser tas upp. Vi vill här peka på vikten av att särskilt granska regelverket för regionalpolitiskt stöd utifrån effekterna av förändringen beträffande företagsinteckningens ställning samt utvecklingen på finansmarknaden som har inneburit att leasing som finansieringsmodell ökat kraftigt.
mot · GR02N402 · 2003-10-07 00:00:00 — Ansvaret för regionalpolitik inom statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det regionalpolitiska ansvaret inom statlig verksamhet. I proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet markeras att statliga myndigheter inom sina verksamhetsområden ska verka för att de regionalpolitiska målen uppnås. då statlig verksamhet har rationaliserats och omorganiserats, har det i alldeles för stor omfattning inneburit att verksamhet som funnits på mindre orter har försvunnit. Att statlig verksamhet till största delen finns i de s k tillväxtregionerna bidrar till att öka den regionala obalansen. Det är i många fall till nackdel vad det gäller medborgarnas behov av samhällsservice och det har i samtliga fall en negativ påverkan på arbetsmarknaden i redan utsatta regioner. Med den teknik som finns att tillgå skulle det vara fullt möjligt att, istället för att koncentrera statlig verksamhet till storstäderna, utlokalisera en stor del av den till orter i glesbygden. När det gäller statliga affärsdrivande verk borde huvudkontoren i mycket högre grad lokaliseras till orter inom de regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Som exempel kan nämnas . Ett annat exempel på sådan verksamhet som finns i , men som med tanke på verksamhetens art borde finnas i inland, är . Det finns många fler exempel där staten genom att använda sitt ägarinflytande skulle kunna påverka den regionala obalansen i positiv riktning. Vad beträffar statliga myndigheter och verk påtalas gång på gång från regeringsföreträdare att det finns ett tydligt uppdrag om att regionalpolitisk hänsyn ska tas vid lokalisering och omorganisation. Detta tydliga uppdrag är dock inte så lätt att återfinna i regleringsbrev och direktiv. En tydlig markering i regleringsbrev och direktiv, vad gäller statliga myndigheter och verk, om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås krävs för att det ska bli trovärdigt.
mot · GR02N403 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en fungerande och förstärkt riskkapitalmarknad. Bristen på riskkapital för nystartade företag är i det närmaste akut . Enligt siffror från har antalet så kallade såddinvesteringar minskat nära tio kvartal i rad. Från till nedåt 10 miljoner under de senaste kvartalen. Orsaken står inte att finna endast i försämrad konjunktur och genomliden IT-kris. Inte heller i den osäkerhet för framtiden som orsakats av 11:e september-händelser, kriget i eller den svenska folkomröstningen om EMU. Orsakerna står mer att finna i att det är betydligt färre verksamma på den svenska riskkapitalmarknaden och att de som är kvar hellre söker sig till redan existerande företag där riskerna för förluster ter sig mindre. Samt att fler förmögna och riskvilliga personer dragit sig undan riskkapitalmarknaden för företag, produkter och idéer. Fortsätter denna trend ännu några kvartal så befinner sig svenskt nyföretagande i verklig kris med svåra konsekvenser som följd. Tusentals entreprenörer med klart utvecklingsbara idéer söker förgäves efter riskfinansiering. Många menar nu att det behövs ett rejält tillskott av offentligt såddkapital. Vilket föranleder mig att rikta en maning till regeringen att öka det offentliga riskkapitalengagemanget. Ett sätt bland flera som kan övervägas är att tillåta våra AP-fonder att intressera sig mer för nyföretagande och sådd än åt spekulation på världens börser. Inte minst borde detta gälla Sjunde AP-fonden.
mot · GR02N404 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försvarsbeslutets konsekvenser för sysselsättningen i . I samband med det senaste försvarsbeslutet lades hela den militära verksamheten i ned. För att lindra verkningarna på arbetsmarknaden beslutades att de orter som drabbades särskilt hårt, skulle få stöd och hjälp för att återställa balansen på arbetsmarknaden. För del gällde det 600 nya arbetstillfällen, 300 statliga och 300 privata. har inte tillräckligt gjorts för att återskapa de förlorade arbetstillfällena, som dessutom var relativt välavlönade. Representanter för kommunen har genom kontakter med regeringen och andra åtgärder aktivt arbetat för fler jobb och utveckling i . Vissa åtgärder har också gjorts från regeringens sida. Det gäller bland annat inplacering av kommunen i stödområde A, som berättigar till ökat regionalpolitiskt stöd, Vasallen AB:s övertagande av militär mark och fastigheter samt satsning på distansutbildning. Kommunen har också fått för anläggning av bredband. Vidare är ett antal av de statliga jobben på plats via , ÖCB, Visit och SVAR. Kommunen har också tillförts medel via avtal med Bostads- och Kommundelegationen. En del insatser har därmed gjorts, men mycket återstår ännu att göra innan kommunen har dessa 600 nya arbetstillfällen. Det fortsatta arbetet måste inriktas på omställning från ett ensidigt beroende av Försvarsmakten mot att skapa ett mer differentierat näringsliv. På så sätt blir kommunen mindre sårbar . Det fortsatta arbetet måste ske i nära samarbete mellan staten och kommunen, där staten har ett särskilt ansvar ökad sysselsättning.
mot · GR02N407 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . fick en ny energipolitik som innebar att vi gick bort från den tidigare hårt reglerade situationen till en mer avreglerad näring. Den förändringen innebar bland annat en fri prissättning på el och ett öppnande av gränserna för köp och försäljning av elenergi. 1997 beslutade riksdag om att kärnkraften skulle avvecklas. Det skulle ske i en sådan takt och på ett sådant sätt att elpriset, eltillgången för industrin, miljön och klimatet inte skulle påverkas negativt. Dessa två beslut, avregleringen och avvecklingen av kärnkraften kräver ett omfattande samhälleligt engagemang. Det är därför naturligt att staten behåller och använder företaget som ett verktyg i energiomställningen. Staten borde genom sitt majoritetsägande i medverka till att blir en föregångare för omställningen av det svenska energisystemet enligt beslut.
mot · GR02N408 · 2003-10-07 00:00:00 — Kunskap om den sociala ekonomin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mer kunskap om den sociala ekonomin. Social ekonomi är ett väletablerat begrepp i stora delar av men det är fortfarande inte så mycket använt i och det är inte heller så enkelt att förklara. I en tidigare undersökning konstaterar man att av svenska folket inte kan associera till social ekonomi. Det är därför angeläget att sprida kunskaper om vad den sociala ekonomin är, dess omfattning och dess möjligheter. Den definition som används är att verksamheten inom den sociala ekonomin ska tjäna medlemmarna och kollektivet före vinstintresset. Verksamheten ska förvaltas självständigt och ha en demokratisk beslutsprocess. Behovet av information och kunskap kring begreppet social ekonomi kan exempelvis vara i form av information och utbildning till aktiva medlemmar i föreningar, kooperativ, stiftelser och lokala utvecklingsgrupper. Det kan också gälla såväl information och utbildning till politiker och tjänstemän inom offentlig förvaltning som information och utbildning av elever i grundskola, gymnasium och högskola. Aktörerna inom den sociala ekonomin behöver ofta ytterligare kompetens för att hantera verksamheten. Vad gäller och förtroendevalda behövs kunskap beträffande villkor och förutsättningar för aktörer inom den sociala ekonomin. Detta är extra viktigt med tanke på upphandlingar och andra åtgärder som verksamheten kommer att omfattas av. Det fins också ett behov av att etablera en bild av begreppet social ekonomi, för att visa att verksamheten inom den sociala ekonomin är ett alternativ till vanlig privat verksamhet. Många unga människor är mycket kritiska till rent privat företagsamhet. Det handlar också om hur verksamheter och organisationer med social ekonomi som inriktning ska kunna få större utrymme inom den högre utbildningen.
mot · GR02N409 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportstödet. Transportstödet är principiellt knutet till varuproducerande verksamhet. Det innebär att om ett företag tillverkar en viss produkt och tillverkningen är förlagd till den del av landet som omfattas av transportstödet, kan det få stöd både för intransport av insatsvaror och stöd för uttransport av den färdiga produkten. Stöd för serviceverksamhet utgår inte. Anledning till utformningen av systemet är att det infördes när inriktningen på den dåvarande lokaliseringspolitiken var att skapa varuproducerande företag, typ sågverk, i och skogslänens inland. Utvecklingen har gått den vägen att idagsläget startas få varuproducerande företag. De flesta som startas är serviceproducerande. Inriktningen av transportstödet i kombination med nuvarande näringslivsutveckling innebär att den absoluta merparten av stödet lämnas till ett 25-tal varuproducerande stora företag belägna efter Stödet når alltså inte den målgrupp i inlandet det avsågs nå från början. En översyn av reglerna för transportstödet behöver göras med den inriktningen att det stämmer bättre överens med det näringsliv som utvecklas inom skogslänens inland .
mot · GR02Sf201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontroll av asylsökande och anhöriginvandrare. Inom finns ett kontrollsystem med fingeravtrycksregistrering. Detta system skall förhindra att fusk uppstår. Det finns , har det visat sig, en lucka där personer, som redan fått uppehållstillstånd som anhöriginvandrare, kommer till verket och registrerar sig och sedan betalas bidrag ut till dessa personer. Det rapporteras att ett tiotal fall av bidragsfusk upptäckts av . I dessa fall har samtliga fuskare anmält sig till verket som asylsökande under falsk identitet men personerna har alltså redan fått uppehållstillstånd som anhöriginvandrare. Då personerna inte funnits med i fingeravstrycksregistret har personerna en andra gång, efter att ha övertygat handläggarna, fått dagersättning och andra bidrag. De tiotal fall som upptäckts lär dessutom bara vara en liten del av det fusk som finns på detta område. Det är klart att lagen om fingeravtryck måste skärpas och att fingeravtryck måste tas också på anhöriginvandrare allt för att samma personer inte skall kunna registrera sig .
mot · GR02Sf202 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till försäkringskassorna. Det finns många exempel på larm som kommer från försäkringskassorna om att man inte hinner med sina uppgifter. TV hade ett reportage om att vissa försäkringskassor inte hann med kontrolldelen, kontrollen att lagar och regler på sjukskrivningsområdet följs. Men det finns också exempel där folk kommer i kläm då inte hinner med. fick jag ett larm från en person här i som fått besked av i att det skulle ta för att utreda ett s k handikappbidrag. Frågan ställdes då hur den aktuella personen skulle klara sig : Det får väl bli socialen då var svaret. Alltså: staten skulle tillfälligt skjuta över ärendet till kommunen. Detta är ett par exempel på funktioner som måste bli bättre. Den stora delen inom sjukförsäkringssystemet är förstås den samordning av samhällets totala ekonomiska resurser som måste till då det gäller sjukskrivningar, rehabiliteringar och annat. finns för många statliga plånböcker och för lite samordning och för många som styr de olika plånböckerna. Jag anser att en samordning av alla resurserna kommer att ge bättre resultat och att staten då får ut mera av de miljarder som satsas på detta område.