mot · GQ02Sf8 · 2003-02-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:28 Migration och asylpolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av de migrationspolitiska målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om UNHCR. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning gällande arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handläggningstiderna vad gäller uppehållstillstånd på grund av arbetsmarknadsskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anhöriginvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om människosmuggling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om människohandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av bostadsersättning och dagersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmoniseringen av migrationspolitiken inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa generösare regler vad gäller familjeåterförening. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att införa ett s.k. humanitärt visum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besök i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övriga skyddsgrunder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återvändande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att korta handläggningstiderna hos och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av förändringen av skyddet för kvinnor i anknytningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att kopplas in i ett tidigt skede. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att handläggningstiden inte bör överstiga för ensamkommande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge gömda barn och deras familjer amnesti. lämnar regeringen en skrivelse om migrations- och asylpolitik. Man skriver där bl.a.: Verksamheten skall präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. kan inte hålla med om att detta stämmer med verkligheten och vi måste därför kommentera vissa avsnitt. Flyktingsituationen är en väldigt speciell situation. Ofta förekommer en mångfald av rykten och sanningar om hur man skall bete sig när man just precis har kommit till ett nytt land. Här krävs stor kunskap och lyhördhet av dem som tar emot och då man exempelvis gör bedömningar av personers trovärdighet. Att lämna sitt land är oftast ett stort steg. Trots politisk förföljelse, etnisk rensning krig eller andra stora katastrofer väljer ändå många människor att in i det sista stanna kvar i sitt land. Många fler än man kan tro vill också återvända till sitt land så snart minsta indikation finns på att det börjar bli möjligt att göra det. Regering och riksdag har lagt fast målen i migrationspolitikens inriktning enligt nedanstående. Enligt skrivelsen är migrationspolitikens mål att: migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas, den reglerade invandringen upprätthålls samt harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken inom EU ökar. I arbetet med att uppfylla målet skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. är dock inte ense, vilket vi har påpekat ett flertal år, angående ordningsföljden av dessa mål. Enligt borde prioritetsordningen istället vara enligt följande: Migrationspolitikens mål är att: verksamheten skall präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter, asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas, migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken inom EU ökar. anser vidare att det inte skall vara ett mål i sig att den reglerade invandringen upprätthålls, därför bör denna målformulering strykas. Detta skulle också stämma bättre med , och konventionen om mänskliga rättigheter. I förra årets migrationsskrivelse /02:5 fanns ett avsnitt angående förvar men där saknas ett problematiserande angående förvarstagande, i denna skrivelse finns förvar överhuvudtaget inte med. Vi påpekade då att det exempelvis inte diskuteras praxis och de förutsättningar som gäller för förvarstagande. Är det rimligt att man på grund av att man inte kan bevisa sin identitet, att det krävs en mer omfattande utredning eller att det finns risk att personen kommer att gå under jorden sätter någon i förvar? De asylsökande skall inte behandlas som brottslingar och därmed inte heller fråntas sin frihet. anser att en bortre tidsgräns bör införas samt att stor restriktivitet bör tillämpas när det gäller att ta personer i förvar. Det skall föreligga synnerliga skäl såsom att personen är kriminell. Att frånta en människa hennes rörelsefrihet är en kränkande handling. Det främsta skälet till att ta asylsökande i förvar är beslut om att avvisningar och utvisningar skall verkställas; man vill med andra ord helt enkelt hindra människor från att gömma sig. Ungefär en tredjedel av de asylsökande tas numera i förvar och andelen har ökat sedan tog över verksamheten från polisen 1997. Varken vuxna eller barn får tas i förvar så att barn skiljs från båda sina föräldrar, däremot är det tillåtet att skilja barnet från en av sina föräldrar. Att vara barn i asylprocessen är att leva under stor press. Att se sin eller sina föräldrar låsas in är att leva med stor rädsla. Därmed finns det än starkare skäl att inte ta vuxna med barn i förvar. saknar i skrivelsen stöd för att , i EU-sammanhang, skall verka för att bidragen till UNHCR inte på något sätt minskar. Det är viktigt att man fortsättningsvis skall kunna hålla en hög nivå på sin verksamhet. Att principerna för arbetskraftsinvandringen bygger på en proposition visar på att det är dags att se över detta å det snaraste. saknar initiativ och planering från regeringens sida angående det framtida behovet av en arbetskraftsinvandring. En plan bör arbetas fram för hur arbetskraftsinvandring kan komma att ske i ordnade former. Därför menar vi att detta bör förberedas inom en parlamentarisk utredning. anser att arbetskraftsinvandringen skall präglas av en generell öppenhet med lika möjligheter för kvinnor och män från alla yrkesgrupper. Vi anser inte att vi skall skapa ett system för elitgästarbetare. Den som vill skall oberoende av yrkestillhörighet beredas möjlighet att arbeta i . Därmed anser vi att de förslag som regeringen avser att återkomma med bör vara i den riktning som vi beskriver ovan. Det föreligger långa handläggningstider vad gäller uppehållstillstånd på grund av arbetsmarknadsskäl. Detta bör regeringen se över och även komma med förslag till åtgärder. Ny instansordning och processordning i utlänningsärenden anser att skall läggas ned och att asylärenden överföras till förvaltningsdomstol. Processen skall ske genom ett tvåpartsförfarande, muntlig förhandling och öppenhet. Nedläggningen bör ske ytterst skyndsamt och vara en högt prioriterad fråga hos regeringen. , som även skulle behandla transportörsansvaret, hann inte börja med frågan innan hade förhandlat färdigt med EU om sanktioner mot flygbolag, som låter fel personer följa med planet. är starkt emot skärpta regler vad gäller transportörsansvar. Vi anser att det är myndighetsutövande. Personal på flygbolag har varken kompetens eller som arbetsuppgift att gallra bort personer, vilka kan betraktas som s k illegala flyktingar. Det finns även klara risker för rasism i utövandet. Personer med mörkare hudfärg, hår och ögon kommer troligen tyvärr att i högre grad bli kontrollerade än de med ljusare hudfärg etc. anser att regeringen inte skall lägga fram ett förslag om skärpta regler vad gäller transportörsansvar, och vi kommer att motsätta oss ett sådant förslag. är kritiskt till att invandring av anhöriga fortfarande skall vara reglerad. Denna reglering bör avvecklas . Personer som bor lagligt i skall ha rätt att förenas med sina anhöriga från andra länder utan att staten lägger hinder i vägen. Familjer skall kunna hålla ihop och familjebegreppet ser olika ut i olika kulturer. Familjerna bör få bestämma själva vilka familjemedlemmar som skall förenas med dem som redan bor i . är kritiskt till att det inte införs samma regler för anhöriginvandring för alla s k anknytningspersoner som bor i . Som det är görs ingen prövning när medborgare i andra EU-länder, som har flyttat till , vill förenas med nära anhöriga. Det måste det däremot göras när det gäller en svensk medborgare boende i med anhöriga utanför EU. Vi är också bekymrade över förslaget om att införa regler om att anknytningspersonen skall avkrävas försörjningsansvar, , för sina anhöriga som vilkor för att de skall beviljas uppehållstillstånd. Detta kommer vi att återkomma till när och om förslaget blir verklighet. anser också att kravet på seriositetsprövningar och integritetskränkande anknytningsutredningar skall upphöra. Människosmuggling och offer för människohandel Enligt uppfattning har och övriga EU-staters migrationspolitik blivit alltmer restriktiv under . Många som vill resa till för att söka asyl eller återförenas med sina anhöriga kan inte resa in på lagligt sätt. Antingen är de rädda för avslag på sin asylansökan redan vid gränsen eller också har de sökt visum eller uppehållstillstånd från hemlandet och fått avslag. De anlitar istället resebyråer eller smugglare. Dessa hittar sedan lämpliga vägar för att de sökande skall kunna resa in i . Om migrationspolitik vore generösare behövdes inte sådana smugglingsresor. Om straffen höjs kommer troligtvis smugglingen inte att minska utan fortsätta till högre kostnader och på farligare sätt för migranterna. Ju hårdare regler, desto mer utrymme för människosmugglarna. Mot bakgrund av den mängd av regler som redan finns, för att försvåra resor över gränser, innebär skärpta straff att synen på invandring är förenad med kriminalitet. Brott enligt 10 kap. utlänningslagen är riktade mot staten. kan se att straff för människosmuggling skall skärpas med hänsyn till att smugglingen ibland medför livsfara för migranterna. Men i 3 kap. finns emellertid straff för brott mot liv och hälsa. Exempelvis är straffen för grov misshandel maximalt fängelse, grovt vållande till annans död maximalt fängelse och grovt vållande till kroppsskada max fängelse. Därför behöver straffen för människosmuggling inte höjas i utlänningslagen med hänvisning till den fara smugglingen kan medföra för migranterna. Vad gäller människohandel anser att det är inhumant att de personer som är offer för människohandel inte kan beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl. Därför anser vi, precis som , att dessa kvinnor det handlar oftast om kvinnor skall kunna beviljas permanent uppehållstillstånd av humanitära skäl. Alltför många av dessa kvinnor återvänder till ren misär och utfrysning och med psykiska och ev. fysiska skador som kan ge men för livet om de inte får adekvat hjälp och stöd. Flyktingstatus för personer förföljda på grund av kön eller sexuell läggning är mycket positivt till att det kommer författningsändringar angående personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning, så att dessa skall kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Mer om detta under avsnitt 2.3 Skyddsgrunder. Mottagande och introduktion för flyktingar Mottagande, boende och verksamhet Alltid när det är fråga om effektivitet i behandling av människor måste man vara uppmärksam på att humanitet inte sätts på undantag. Mottagandet och hela asylprocessen måste, vare sig det blir utvisning eller ej, präglas av respekt för alla människors lika värde, tolerans och ett gemensamt rättssystem. Mottagandet är tillika en viktig del av den framtida integreringen. Asylsökande som väljer att inte bo på erhåller en bostadsersättning. Den är för ensamstående och för en familj . En dagersättning om lämnas också för att täcka behovet av mat, kläder och annat. Man kan också få bidrag till kollektivtrafikkort. Nivån vad gäller dagersättningar dels för boende, dels för uppehälle är mycket låg och stämmer inte med de faktiska kostnaderna. Beslutet om bidragsnivåerna till asylsökare i togs 1994 och har inte förändrats . Det är hög tid att bidragen ses över och ändras till en rimlig nivå. Någon annan möjlighet att försörja sig finns oftast inte då vi vet att det är mycket svårt att få arbete för den med utlandsklingande namn och som kanske dessutom inte talar särskilt bra svenska, vilket gäller de flesta asylsökande. Regeringen bör se över bidragsnivåerna och återkomma med ett förslag där dessa är något mer verklighetsanpassade. Dagersättning kan reduceras på grund av att personen utan giltigt skäl inte deltar i den obligatoriska verksamheten. Det finns exempel på fall där dagersättningen blivit indragen på grund av att personen varit sjuk eller att barnen varit sjuka. Detta anser vi kränkande då personen egentligen haft, som vi ser det, giltigt skäl för att inte delta. Att omyndigförklara människor på detta sätt är kränkande. Mottagandet måste också innehålla moment av terapeutisk vård när så behövs, för både vuxna och barn. Att snabbt få hjälp att bearbeta sina traumatiska upplevelser är en förutsättning i många fall för att bli återställd. Detta i sin tur kommer att underlätta en ev. integrering eller förbättra personernas möjlighet till ett friskt liv i hemlandet vid ett ev. avslag på uppehållstillstånd. Vi anser att även asylsökande barn skall ha en fullgod undervisning precis som de barn som är bosatta i . Barn som inte är folkbokförda och som är i behov av att gå i särskola har inte heller samma rätt som svenska barn. Av 7 kap. 2 § specialförordningen framgår att skolstyrelsen får medge att ta emot sådana barn. I proposition 2000/01:115 Asylsökande barns skolgång skriver man: har rätt att besluta om mottagande av aktuella barn i specialskolan. Det förekommer att barn tas emot i dessa skolor. Men barn som inte är folkbokförda har således ingen rätt till utbildning inom särskolan. Vi anser att detta skall genomföras som en rättighet. Barn med behov av rehabilitering och habilitering får i för liten utsträckning den hjälp och stöd de behöver om det inte kan anstå. Men tanke på att funktionshindrade barn och vuxna kan befinna sig i vänteläge så kan deras sjukdomssituation förvärras i och med att de inte får den vård de behöver. Detta skall också ingå i de tjänster som erbjuds från och kommunen till asylsökande. I skrivelsen skriver man att ungdomar i gymnasieåldern erbjuds gymnasieersättande verksamhet genom försorg. Många av de ungdomar som kan och vill erbjuds undervisning i ordinarie gymnasieskola. menar att alla ungdomar i gymnasieåldern, dvs. t.o.m. det år man fyller , skall erbjudas undervisning i ordinarie gymnasieskola. Undervisning skall kunna erbjudas så att det anpassas efter de asylsökande ungdomarnas behov och kunskapsnivå. Enbart gymnasieersättande verksamhet är inte tillräckligt, detta även för att underlätta den fortsatta integreringen i det svenska samhället samt att se till att dessa ungdomar inte kommer efter i sina gymnasiestudier. de Grönas grundsyn är att människor skall kunna röra sig fritt över gränserna och vistas, arbeta och studera i det land de önskar. Detta gäller såväl länder inom EU som länder utanför EU. har därför motsatt sig att tillträdde och motsätter sig införandet av varje bestämmelse som innebär att det blir svårare att röra sig över gränserna. anser inte att migrationspolitiken skall harmoniseras inom EU. Varje medlemsstat måste få forma sin egen migrationspolitik. I stället för att gå i spetsen för en humanare och mänskligare migrations- och flyktingpolitik som kräver, är det stor risk att ger avkall på sin nationella politik till förmån för en mer restriktiv enligt EU. Exempel på detta är frågan om transportörsansvaret och . Då det nya förslaget tar större hänsyn till medlemsstaternas nuvarande lagstiftning och system gäller de s.k. minimireglerna. Det är därför inget som hindrar att införa mer generösa regler. Se mer under punkt 1.6. Humanitärt visum skulle innebära, om det infördes, en möjlighet för presumtiva flyktingar att snabbt lämna ursprungsregion eller transitländer som inte erbjuder dem skydd. Detta genom att t.ex. kunna söka humanitärt visum via svenska ambassader, i de fall då det inte är rimligt att låta sökande vänta ut hela asylprocessen utomlands. Möjlighet att ge ett visum direkt måste finnas, om personen kan göra gällande att han eller hon annars skulle utsättas för mycket grava hot till liv och frihet. Med detta visum skulle den skyddsbehövande kunna åka till helt legalt, där en fullständig asylprocess skulle genomföras. anser att regeringen bör se över huruvida skulle kunna införa humanitärt visum. är inte av samma åsikt som regeringen vad gäller tillämpning av visering. Regeringen menar att den generella praxis som tillämpar innebär att besök av föräldrar, barn och syskon till någon som bor i normalt beviljas. Men från länder där avhoppen erfarenhetsmässigt är många gör en mer restriktiv bedömning än för sökande från andra länder. anser att det är diskriminerande att inte samma regler gäller alla länder. Om det är så att någon hoppar av under ett besök får man behandla den personens asylskäl . Att utestänga hela grupper från att besöka sina släktingar på grund av ovanstående skäl finner vi oacceptabelt. Om sägs sträva efter att tillämpa en generös och human viseringspolitik men ställer upp onödiga hinder för exempelvis släktingar att träffas, måste en ändring ske med det snaraste. ställer till stora problem och lidande för asylsökande, om de talar om att de kommer från ett annat EU-land. Så snart man varit i t.ex. eller (länder som ingått avtal med om hur man tillämpar konventionen) kan skicka tillbaka dem dit. Hänsyn tas då inte till om man har anhöriga i , eller om första mottagarlandet skickar tillbaka till misär, tortyr eller t.o.m. död. Följderna av en ensidig, allt snävare, tolkning av har pekat på i tidigare motioner. Varje medlemsstat har rätt att med den sökandes samtycke pröva en asylansökan som framställs till den, även om prövningen inte åligger staten enligt . bör i vissa fall använda sig av den möjligheten, vilket inte sker . I skrivelsen saknas ett resonemang huruvida regeringen anser att de tre skyddskategorierna, dvs. enligt 3 kap. 2 §, förutom flyktingar fungerar tillfredsställande. menar att de inte gör det. I debatten hänvisar man ofta till att även om personer inte fått uppehållstillstånd på grund av dessa skäl så har de fått det på grund av humanitära eller något annat skäl. Men många med solklara skäl som hör hemma under ovan nämnda kategorier får avslag. Vi menar att dessa paragrafer bör användas och också göras kända som skäl för asyl. Till exempel skydd för förföljelse på grund av sitt kön. Kvinnor som bryter mot traditionella sedvänjor hotas till livet eller mister livet genom bland annat s.k. hedersmord. Att de förföljs på grund av sitt kön torde inte behöva ifrågasättas. Många kvinnor som uppvisar dessa skäl blir trots den nya paragrafen utvisade, de blir inte trodda av myndigheterna. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen bör uppmärksamma nämnda problematik till berörda myndigheter. En annan kategori under denna paragraf är kvinnlig könsstympning. I har ett fåtal kvinnor fått uppehållstillstånd därför att de riskerar att bli omskurna. Men vi har också sänt tillbaka unga kvinnor till länder där de med största sannolikhet kommer att bli stympade. Även här måste ett humant och mänskligt perspektiv genomsyra ärendehanteringen av de asylsökande och ge flickorna skydd av lagen. Att få skydd i med anledning av rädsla för förföljelse på grund av homosexualitet borde vara en självklarhet. Detta skall gälla oavsett om man har visat det öppet i hemlandet eller först här i vågat leva ut sin sexuella läggning. Det skall inte vara nödvändigt, så som det varit med ett flertal iranska män, att de först när de gått ut i medierna och därmed blivit kända homosexuella fått uppehållstillstånd. Åtgärder mot olaglig invandring Runt omkring i världen förföljs, torteras och förtrycks människor . resulterar detta i att hundratals människor dör när de försöker fly från sitt land. Detta är inte acceptabelt! En värld där egenintresset sätts före solidaritet är inte en bra värld. vill ha en värld där det finns plats för alla människor. Många flyr då med hjälp av människosmugglare och kommer till som s.k. illegala invandrare. Ingen människa kan vara illegal, speciellt inte om hon är på flykt. Se vidare under punkt 1.7. De allra flesta vill återvända till sitt forna hemland när fred slutits eller när den förtryckande makten avgått. Återvändande till varje pris kan aldrig vara, och får aldrig vara, ett mål i sig för del. Att kräva att folk återvänder trots att inte förutsättningar i hemlandet finns är inte humant. Att återvända när ens bostad inte längre finns, när elektricitet och avlopp inte fungerar, när det inte finns några arbeten att söka, när sjukvård knappt existerar eller i samband med att vintern är i antågande är inte humant. Det måste finnas förutsättningar för att leva i landet och framför allt ekonomiska förutsättningar att bygga upp landet. Därför menar att ett krav på återvändande alltid måste ses ur den asylsökandes perspektiv; vilka förutsättningar finns för att börja ett anständigt liv i det gamla hemlandet? Även faktorer såsom kulturella oroligheter måste beaktas som exempelvis äktenskap över religiösa och etniska gränser utgör. Vi måste även hjälpa till med återuppbyggandet av exempelvis krigshärjade länder för att göra det möjligt att återvända. vill påpeka vikten av att och berörda myndigheter noga tar reda på vilka förhållanden den enskilde personen återvänder till. Asylprövning och mottagande av asylsökande i I skrivelsen saknas det ett avsnitt, trots att det tagits upp i andra sammanhang, om nödvändigheten av att korta handläggningstiderna både för och . Det är omänskligt att människor skall behöva i genomsnitt i första instans. Sedan väntar alltför många upp till innan de slutgiltigt får veta om de får stanna eller ej. Handläggningstiderna måste kortas och det nu! I skrivelsen saknas en redogörelse för hur skyddet för kvinnor i anknytningsärenden har förändrats i samband med förslagen i samband med prop. 1999/2000:43. Skyddet skulle i och med detta förbättras men har, vad vi fått erfara, inte förändrats nämnvärt i praktiken. De kvinnor som innan de två obligatoriska åren lämnar sin man p.g.a. av att de misshandlats eller att barnen misshandlats, men som precis som alla andra fall av kvinnomisshandel har svårt att bevisa att så har skett, har inte fått det särskilt mycket lättare att få uppehållstillstånd och hjälp. Dessa kvinnors och barns behov av skydd behöver tas på största allvar och därmed stärkas och utökas. väntar dödshot eller utfrysning från familjen och dessutom finns kanske endast prostitution som möjlig inkomstkälla. var kritiskt till propositionens förslag som vi inte ansåg var tillräckliga. I skrivelsen tas de förändringar som gjorts angående ensamkommande barns situation upp. Men det saknas ett mer utförligt avsnitt om barn generellt i asylprocessen. En del har gjorts vad gäller utbildning av handläggare etc. men det finns fortfarande stora brister i vad gäller att tydliggöra barn i asylprocessen.