mot · GR02Fö219 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av samordning vid internationella insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökade resurser inom den militära ammunitions- och minröjningskapaciteten, inför försvarsbeslutet gällande 20052007. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målet för humanitära ammunitions- och minröjningsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslaget att lägga ned för totalförsvarspliktiga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om civila statliga myndigheters rätt att delta i internationella insatser med ekonomiskt stöd från utgiftsområde 6. lägger stor vikt vid att Försvarsmakten och övriga myndigheter inom budgetområdet Försvar samt beredskap mot sårbarhet arbetar för jämställdhet och mångfald. Vi noterar att intresset för dessa frågor ökat samt att åtgärder i rätt riktning vidtagits, men det finns ännu mycket att göra inom myndigheterna. utvecklar förslag till fortsatta åtgärder i separata motioner vad gäller ökad mångfald och utvecklat arbete mot sexuella trakasserier. En genomtänkt strategi för att utveckla det civila meritvärdet är viktigt. Regeringen tar i budgetpropositionen upp att en arbetsgrupp håller på att definiera vad som menas med civilt meritvärde samt att gruppen skall presentera riktlinjer för det fortsatta arbetet. Denna rapport kommer att presenteras för . ser fram mot detta men utvecklar i en separat motion förslag inom området civilt meritvärde. 3 Det militära försvaret har ställt sig bakom den pågående ominriktningen och reduceringen av det militära försvaret fram . Med hänsyn till utvecklingen i omvärlden skall det militära försvaret kunna anpassas till den rådande situationen. I Försvarsberedningens rapport bedöms ett väpnat angrepp i alla dess former från annan stat direkt mot vara osannolikt under minst en tioårsperiod. Det civila samhällets sårbarhet, den breddade säkerhetspolitiska hotbilden och det gynnsamma säkerhetspolitiska läget bekräftar inställning att det militära försvaret kan och skall minskas ytterligare. I stället behöver för människor viktiga delar det civila samhället och dess infrastruktur förstärkas. kommer att präglas av förberedelser inför försvarsbeslutet åren 20052007. I detta arbete kommer att aktivt delta och föra fram krav och förslag. Det pågår också ett omfattande arbete inom de olika internationella forum, inte minst inom EU, som har bäring på försvars- och säkerhetspolitiken. I detta arbete kommer också att utveckla och konkretisera ståndpunkter kring frågor om internationellt samarbete och andra övergripande frågor. Med anledning av detta föreslår vi inga konkreta förändringar vad gäller ekonomiska resurser i budgeten för . Vi vill dock framföra en del synpunkter att beaktas i det fortsatta arbetet. 3.1 Samarbete inför och under internationella insatser Regeringen påtalar under rubriken att regeringen lagt fram propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, i vilken man skriver: Syftet med propositionen är att skapa en helhetssyn för politik för global utveckling, där ansvaret fördelas över alla politikområdena. Regeringen skriver med anledning av detta: Vår försvarspolitik kommer i högre utsträckning att behöva samordnas med utvecklingspolitiken. Vi delar synen att det behövs en samordning och en bättre övergripande planering än vad som är fallet . I internationella insatser förekommer många olika resurser, militära som civila. Personal från Försvarsmakten, , polismyndigheterna, Sida samt olika NGO:er, non-governmental organizations, m.fl. arbetar ofta inom samma område. Det behövs en bättre samordning på regeringsnivå för att förbättra möjligheten att de olika delar av den svenska insatsen förstärker varandra. Enligt syn får denna samordning dock inte innebära att man frångår principen att internationella insatser med militär personal finansieras från anslag 6.1. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 3.2 Ammunition och minröjning Inom de fredsbevarande och humanitära internationella insatserna har både den militära och den humanitära ammunitions- och minröjningen stor betydelse och efterfrågan. har en bred kunskap och kapacitet inom området. Den av regeringen framtagna samlade synen på minröjning är ett bra instrument för fortsatt utveckling inom området. I förra budgetmotionen framkom att det fanns brister inom den militära ammunitions- och minröjningsförmågan. Dessa brister kvarstår. I flera omgångar har framhållit betydelsen av att Försvarsmaktens resurser inom området utökas. Inför försvarsbeslutet gällande åren 20052007 är det av väsentlig vikt att förfogar över minröjningsresurser motsvarande i möjligaste mån de behov som finns med tanke på det uttalade intresset att utöka de internationella insatserna. Regeringen bör få i uppdrag att inför försvarsbeslutet redovisa hur minröjningsresurserna i form av utbildad personal, materiel och övningar inom Försvarsmakten kan utökas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 3.3 Den humanitära ammunitions och minröjningen Regeringen skriver i budgetpropositionen att målet för när det gäller humanitär minröjning är att bidraga till att utveckla Swedec, det svenska totalförsvarets för ammunitions och minröjning, och därmed öka den svenska kompetensen inom området. Det kan inte råda några tvivel om att skall bidra till utvecklingen av den svenska kompetensen på området. Detta är fastslaget i regeringens samlade syn på minhantering, men målet för arbete inom området måste ju vara att i internationellt arbete bidraga till att minska lidandet och skadeverkningarna i länder som genomlevt ett krig eller konflikt genom humanitär ammunitions och minröjning. För att det inte skall föreligga några tvivel om vad som är målet och vad som är uppgifter vad gäller att utveckla Swedec bör regeringen klarlägga detta genom att konstatera att målet för vad gäller humanitär ammunitions och minröjning är att bidra till minskandet av lidande och underlätta återuppbyggnad av drabbade länder genom humanitär ammunitions- och minröjning, samt att skall bidraga till utvecklingen av Swedec genom sitt kunnande och sin erfarenhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 3.4 för totalförsvarspliktiga. Regeringen föreslår att för totalförsvarspliktiga (NPT) läggs ner. Det råd som föreslås till funktionen för information och vägledning i rättsliga frågor för de totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt kommer till viss del att bedriva den verksamhet som NPT utför enligt regeringen. Det är viktigt att få en allsidig bild av nämndens verksamhet. NPT har till uppgift att genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvård för totalförsvarspliktiga som fullgör civil- eller värnplikt detta enligt instruktionen 1994:648. Nämnden består av ledamöter från partier men också representanter från och dem som ansvarar för utbildningarna. I nämnden ingår också representanter från Civil- och Värnpliktsråden. Arbetet genomförs främst genom besök på utbildningsplatser. Det arbete som nämnden utfört har haft stor betydelse för de totalförsvarspliktigas situation. NPT:s styrka och fördel är att alla intressenter har varit representerade. Vid besöken på de olika utbildningsplatserna sker en öppen kommunikation med totalförsvarspliktiga och befäl. Genom sin breda sammansättning har NPT kunnat besvara frågor, och totalförsvarspliktiga har därmed fått möjlighet att direkt få svar och räta ut oklarheter som funnits. Nämnden som kollektiv har fått en allsidig bild då ledamöterna kompletterat varandra, och därmed skapas en gemensam bild och en stor samlad kunskap. En mycket viktig uppgift för NPT är att nämnden kan följa upp besluten och inriktningarna från och myndigheterna vad gäller t.ex. attityder, säkerhetsfrågor, vapenfrihet, utlandsengagemang, jämställdhet och få en bild av hur hela omstruktureringen påverkat de pliktigas situation. Nämnden besitter en bred kunskapsbank som är och kommer att vara till nytta för utvecklingen av villkoren för totalförsvarspliktiga. De rapporter och protokoll som sänds till utbildningsanordnarna och regeringen samt till den besökta utbildningsplatsen ger möjlighet för dessa att följa utvecklingen vad gäller de pliktigas situation och de brister nämnden sett, påpekat och noterat. Dessa rapporter blir en del av den uppföljning som dessa instanser behöver för att utveckla verksamheten, inte minst ger nämnden kontaktvägar in i de olika organisationerna. Om NPT läggs ner och i samband med det den verksamhet som nämnden bedriver försvinner, förloras en viktig möjlighet att få direktkontakt med och en bred erfarenhet av hur de totalförsvarspliktigas situation utvecklas. ifrågasätter inte att det är viktigt med rådgivande verksamhet där de totalförsvarspliktiga kan få hjälp för att lösa konkreta problem. Den inriktning och kompetens som NPT representerar bör användas som en god resurs. Med sin breda verksamhet, sammansättning och erfarenhet är den till gagn för den föreslagna funktionen. Därför föreslås att det råd som regeringen föreslår skall inrätts för funktionen, inom Styrelsen för psykologiskt försvar, breddas till att omfatta även de uppgifter som för totalförsvarspliktiga nu ansvarar för. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4 Det civila försvaret De civila frågorna som innefattas i det civila försvaret och svåra påfrestningar omfattas också av en omstrukturering, vilken i stort ställt sig bakom. Liksom för det militära försvaret kommer fortsatt arbete med omstrukturering och politiska ställningstaganden att genomföras . Därför föreslår inga konkreta förändringar i denna motion. Inför det stundande arbetet vill vi dock framställa några synpunkter. 4.1 Civila myndigheters rätt att delta i internationella insatser I regeringens proposition Samhällets säkerhet och beredskap föreslog regeringen att internationella fredsfrämjande och humanitära insatser som utförs med hjälp av det civila försvaret bör kunna finansieras över utgiftsområde 6. Ett konkret förslag i detta avseende gällde . Regeringen öppnade också för möjligheten att andra statliga myndigheter skulle kunna inkluderas i detta. följde upp denna fråga genom en motion. Utskottet bejakade att regeringen, mot bakgrund av erfarenheterna från , överväger att också ge andra civila statliga myndigheter rätt att delta i internationella insatser. Detta blev utskottets svar på motionen. I föreliggande budgetmotion står under 4.2: Regeringen anser att verksamheten inom verksamhetsområdet påfrestningar liksom bör finansieras av andra utgiftsområden om inte insatsen avser investeringar avseende svåra påfrestningar på samhället i fred som i hög grad stärker förmågan vid höjd beredskap övnings- och utbildningsverksamhet som syftar till att ge samhället tillräcklig krishanteringsförmåga på lokal, regional och nationell nivå för såväl svåra påfrestningar på samhället i fred som under höjd beredskap viss internationell fredsfrämjande och humanitär verksamhet. Regeringen har dock inte i texten utvecklat vidare vilka myndigheter eller vilken omfattning det senare avser. anser att frågan om de förebyggande civila internationella insatserna är av stor vikt. De insatsernas syfte är framför allt att stävja en konflikt och därmed undvika att denna eskalerar till en väpnad konflikt. Ett ökat engagemang från svensk sida kräver också ekonomiska resurser. Därför bör ge regeringen i uppdrag att inför det stundande arbetet med försvarsbeslutet 20052007 utveckla möjligheten för och pröva omfattningen av civila statliga myndigheters rätt att delta i internationella insatser med ekonomiskt stöd från utgiftsområde 6. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)