mot · GR02Bo253 · 2003-10-07 00:00:00 — En bostadspolitik för tillväxt program för ny bostadspolitik: reformerad hyressättning i nyproduktion skärpt konkurrens inom byggandet och ökad arbetskraftsinvandring mer forskning och utveckling valfrihet som ledstjärna, fler upplåtelseformer, ägarlägenheter ny roll för kommunerna som fastighetsägare samhällsplanering för ökad valfrihet Förslag till riksdagsbeslut 3 behöver en liberal bostadspolitik 5 Ett dystert facit för bostadspolitiken 5 Färdigställda nybyggda lägenheter per 1000 invånare i några grannländer 6 Nybyggnad av lägenheter i flerbostadshus respektive småhus 7 Det byggs för lite och för dyrt 8 Produktionskostnad för flerbostadshus och gruppbyggda småhus per lägenhet 8 program för en ny bostadspolitik 10 Långsiktiga goda spelregler och sänkta skatter inte kortsiktiga, missriktade bidrag! Reformerad hyressättning i nyproduktionen 10 Skärp konkurrensen och släpp in fler på marknaden 11 Forskning och utveckling 12 Valfriheten som ledstjärna: bestäm själv 15 Det ska löna sig att bygga bostäder inför ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem 15 Minska kommunernas roll som fastighetsägare 16 Samhällsplanering för ökad valfrihet 17 Beskattning av boende måste förändras 17 Kreditering på skattekonto byggmomssänkning 18 Förslag till riksdagsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadspolitiska jämförelser med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad arbetskraftsinvandring för bostadsbyggandet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att starta försöksverksamhet inom hyressättningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av försäljningen av det statliga markinnehavet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att försäljning av statlig mark inte snedvrider konkurrensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters bostadssituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör erbjuda mark för byggande av studentbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefrihet för dem som hyr ut rum i privatbostäder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilt måste följa upp konkurrensen om byggmaterial. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppgift att verka för att fler utländska aktörer kommer in på den svenska byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringsstöd genom kreditering av skattekonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala bostadsbolagen. beslutar upphäva lagen om allmännyttiga bostadsbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en hållbarhetskommission.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidragets marginaleffekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valfrihet i boendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsbyggnad för ökad valfrihet. beslutar avveckla investeringsbidraget för byggande av hyresbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda statens roll inom finansieringssystemen för bostadsbyggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda räntebidragets framtida utformning. anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning (tusental kronor): 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31:10 Bidrag till investeringar som främjar ekologisk hållbarhet 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 1Yrkande 3 hänvisade till SfU. 2Yrkandena 9 och 16 hänvisade till SkU. 3Yrkande 13 hänvisat till FiU. 4Yrkande 17 hänvisat till MjU. behöver en liberal bostadspolitik landet Annorlunda utmärker sig inom bostadspolitiken både i ett nordiskt och ett europeiskt perspektiv. I är det nästintill omöjligt att inom rimlig tid få ett förstahandskontrakt till en hyresbostad i storstadsregioner. I är läget särskilt alarmerande. Bostadsbristen är nu också ett stort problem i stora delar av landet från att tidigare främst ha varit ett problem i storstadsregionerna. Regeringens politik visar inga tecken på kraftsamling för att lösa bostadskrisen. Det stora underskottet på bostäder har lett till en prisutveckling på småhus och bostadsrätter som försätter många familjer i en situation med höga bostadslån vilket leder till höga boendekostnader. Andra kan inte komma in på marknaden pga av den höga belåning som krävs. Genomsnittspriset för ett småhus i var under juniaugusti . I var genomsnittspriset nästan . Det lägsta genomsnittspriset för ett småhus hade : . (SCB, Småhusbarometern). Den svenska bostadspolitiken befinner sig i en återvändsgränd. Det är stor bostadsbrist i storstadsregioner men också i kommuner i andra delar av landet, vilka ser tillväxten öka. Å andra sidan rivs bostadshus i andra delar av landet. Staten bildar nu bolag för att överta fastigheter från kommuner i kris för att utveckla eller avveckla dessa fastigheter. Krisen i bostadssektorn beror inte bara på enstaka misstag utan har sitt ursprung i en socialistisk bostadspolitik som hävdats . Subventioner, centralplanering och förmynderi har präglat den offentliga synen på bostadsmarknaden. Konsekvenserna är många utöver bostadsbrist: svarta kontrakt, omständliga bygglovsprocesser, krångliga byggregler, bristande konkurrens, höga kostnader, ovilja att införa nya ägarformer för bostäder och för liten individuell valfrihet för bostadskonsumenten. Det är dags att lägga om kursen i liberal riktning. Den enskilda människans möjlighet att ta makten över sin egen situation måste stå i fokus när framtidens bostadspolitik formas. Förutsättningar för mångfald, valfrihet och integration grundläggs redan vid planering och byggande av bostäder. Upplåtelseformerna har en central roll. Vi i måste lära av andra länder i . liberalernas motion beskriver ett reformprogram för en ny bostadspolitik som sätter den enskilda människans behov i centrum. I ett liberalt bestämmer Du, och ingen annan, utifrån Dina egna drömmar och förutsättningar hur just Du ska bo. Ett dystert facit för bostadspolitiken Bostadspolitiken i har planekonomins klassiska kännetecken: långa köer, svarta affärer, obalanser vad gäller utbud/efterfrågan, krångel, en produktion som inte är anpassad efter efterfrågan, ineffektivitet, höga samhällsekonomiska kostnader och inte minst missnöjda konsumenter. Vid en jämförelse med andra europeiska länder kan vi konstatera att antalet färdigställda nybyggda lägenheter är betydligt lägre i . har blivit fattigare jämfört med andra europeiska länder vilket lett till att bostadskostnadens andel av den disponibla inkomsten är hög. De svenska bostadskonsumenternas köpkraft i storstadsregioner som ligger betydligt lägre än i till exempel Brussel, , , , och . (UBS 2001) Färdigställda nybyggda lägenheter per 1000 invånare i några grannländer Enligt bostadsmarknadsenkät anger en tredjedel av kommunerna att de har brist på någon typ av bostäder. var motsvarande siffra var femte kommun. Det är flera kommuner som anger att det råder brist på medelstora och stora lägenheter. Enligt SCB var , eller 36 000, av hyreslägenheterna lediga i landet. Andelen kommunägda lediga lägenheter i landet har minskat från förra årets 19 600 till dagens 15 440. Antalet lediga lägenheter är den lägsta siffran . Det låga bostadsbyggandet i tillväxtområdena håller på att bli en av de avgörande flaskhalsar som hindrar tillväxt. I storstadsregionerna blir bostadsproblemen ett allt större hot mot en gynnsam utveckling av jobb och välstånd för hela landet. Ska storstäderna kunna ha en stark internationell roll krävs att bostadsbyggandet kommer igång. Det bostadsbyggande som skett har till stor del varit inriktat på specialbostäder. eller 5 880 färdigställda lägenheter i flerbostadshus tillhör denna kategori. Nivån på bostadsbyggandet är låg trots en liten ökning och motsvarar av produktion. Nybyggnad av lägenheter i flerbostadshus respektive småhus Lediga lägenheter för omedelbar uthyrning återfinns främst inom allmännyttan i vissa regioner och anses enligt kommunerna utgöra ett problem. Regeringens lösning på problemet är att inrätta ett statligt bolag som ska avveckla eller utveckla dessa fastigheter. Den socialdemokratiska regeringen fortsätter med mer av samma medicin. Ombildande av hyresrätter till bostadsrätter har försvårats, de kommunala bostadsbolagens roll stärks, fastighetsbeskattningen ska vara hög även och nya bidrag införs för att tvinga fram den nyproduktion av bostäder som den övriga politiken omöjliggör. Regeringen fick backa gällande löftet om sänkt byggmoms, vilket i stället resulterade i en konstruktion med kreditering på skattekontot. Den politik som förde bostadssektorn in i krisen kan inte föra den ut ur krisen. Receptet måste i stället vara en politik som tar sikte på att öka bostadskonsumenters möjligheter att ta makten över det egna boendet, en produktion av fler bostäder till rimliga priser. liberalernas recept innebär bland annat större utrymme för privat ägande, färre krångliga regleringar, ökad konkurrens, tydligare marknadsmekanismer och lägre beskattning. Det finns många problem på den svenska bostadsmarknaden, men skulle man välja ut ett par förhållanden som påverkar de flesta andra problem är det helt enkelt detta: det byggs för lite och omflyttningen är för låg. Det sägs ibland att tillskottet av nya bostäder är så marginellt i förhållande till hela stocken att det är ointressant jämfört med hur det existerande beståndet används. Teoretiskt ligger det säkert mycket i att behovet av nybyggnation skulle vara mindre om de befintliga husen disponerades maximalt rationellt. I praktiken spelar nybyggnationen en roll för flexibiliteten och valfriheten på marknaden. Skulle det byggas fler bostäder än som sker på de orter där behovet är störst skulle en rad andra problem bli lättare att hantera. Det byggs för lite och för dyrt Att det byggs för lite hänger samman med att boende i är dyrt relaterat till den disponibla inkomsten. De människor som behöver en billig hyreslägenhet i början av sin bostadskarriär hjälps inte av tillkomsten av ett antal nya, mer eller mindre exklusiva, bostadsrätter. Den bristande rörligheten på bostadsmarknaden och systemet för hyressättning bidrar till bristsituationen. En ökad omflyttning skulle innebära att fler mindre bostäder skulle frigöras för till exempel ungdomar. Produktionskostnaden är hög i och tillsammans med beskattningen av bostäder påverkas boendekostnaden i nyproduktion. har produktionskostnaden visat en uppåtgående trend och en allt snabbare ökning. Produktionskostnad för flerbostadshus och gruppbyggda småhus per lägenhet För flerbostadshus och gruppbyggda småhus åren 19842001 Regeringen har också insett att byggkostnaderna är en nyckelfaktor. Därför tillsatte den dåvarande bostadsministern () den så kallade byggkostnadsdelegationen. Dess tjocka volymer har inte väckt lika mycket uppmärksamhet när de har lagts fram. Priset på byggmaterial är en intressant del av den totala byggkostnaden. Enligt byggentreprenörerna utgörs produktionskostnaderna av moms, byggherrekostnader (inklusive mark) samt byggkostnad. Byggkostnaden i sin tur består främst av kostnader för material () samt löner (). Skillnad i transportavstånd kan inte förklara varför en toalettstol är billigare i än i , vilket den är. Varför köps inte alla svenska toalettstolar i ? Varför slår inte den utländska konkurrensen igenom i form av sänkta priser på byggmaterial i ? Det är ännu en av de svåra frågor som saknar tillfredsställande svar i bostadsdebatten. Prisbilden både vad gäller byggmaterial och byggande kan bara förstås mot bakgrund av den mycket speciella situation som råder på denna marknad. Byggbranschen har formats av subventioner och regleringar och är full av oligopoltraditioner, kontakter, bindningar och starka intressen, både på företagarsida och facklig sida. Inköpsmöjligheterna påverkas av att det synes svårt att till exempel köpa direkt från fabrik. De olika försäljningsleden leder till extra påslag på priset. Vår analys är att mer konkurrens är avgörande. Fler utländska och inhemska aktörer är tillsammans med ökat intresse från byggbranschen nyckelfaktorer för att konkurrensutsätta de strukturer som finns genom att utnyttja möjligheterna inom den europeiska marknaden. På en reglerad marknad påverkas antalet faktorer som kan påverka priset. Byggbranschen präglas av en rad regleringar, flera av dem naturligtvis helt nödvändiga och rimliga som miljöhänsyn i markanvändningen och handikappanpassning vid ombyggnation. Andra regleringar måste omprövas i ljuset av problemen på bostadsmarknaden. Tillgången till byggarbetskraft har också vållat flaskhalsar som måste förebyggas. Innovationstakten har varit låg i byggbranschen lägre än i andra branscher. Man gör som man alltid gjort. Vid varje byggprojekt börjar man att bygga arbetsplatsen från början och genomslaget för industriellt byggande synes fortfarande blygsamt. I prefabricerade hus tillverkas badrum ofta av en enda yrkeskategori i stället för sju ute på bygget. Det finns mängder av sådana exempel som väcker tankar om att det borde vara möjligt att pressa priserna och därmed produktionskostnaden genom nya grepp och också förebygga fukt- och mögelproblematiken som präglat många stora projekt . Det behövs mer av kreativitet och idéutveckling i produktionen. Reglerna för EU:s inre marknad gäller också för byggbranschen. Utländska bolag har juridiskt sett fulla möjligheter att lägga anbud på svenska byggprojekt. Ändå förekommer det i liten omfattning och har lett till kontrakt i ännu lägre grad. Däremot har svenska byggföretag varit framgångsrika i andra europeiska länder. Priset på byggmaterial har diskuterats inom EU. Ett särskilt direktiv om byggmaterial har också antagits med innebörden att nationella specifikationer och standarder ska harmoniseras för att underlätta handel. Men arbetet på att förverkliga direktivet går mycket trögt. Orsaker till att arbetet går så trögt är att det finns upp till femton detaljerade nationella standardregler, som olika länder inte gärna vill gå ifrån (ibland av rimliga säkerhetsskäl), samt naturligtvis att olika protektionistiska intressen inte vill att deras egen hemmamarknad öppnas för utländsk konkurrens. I ett konsumentperspektiv är det emellertid mycket angeläget att detta arbete fortgår och direktivet implementeras. program för en ny bostadspolitik Långsiktiga goda spelregler och sänkta skatter inte kortsiktiga, missriktade bidrag! Fler kortsiktiga bidrag skapar inte en bra bostadsmarknad. Därför har konsekvent sagt nej till de så kallade lokala investeringsprogrammen och investeringsbidragen. I årets budgetproposition föreslås än en gång ökat anslag på för att stimulera byggandet av hyresrätter i form av investeringsbidrag. Utöver detta sker en reduktion av skatten genom kreditering av skattekonto för byggande av små hyresrätter/studentbostäder. Löftet om byggmomssänkning sprack och ersattes av denna lösning. menar att dessa kortsiktiga stödformer som förknippas med ett omfattande regelverk vad gäller kvadratmeter, hyra per kvadratmeter, uppvärmning, livscykelanalys med mera, misslyckats som metod för att lösa bostadsbristen. Kortsiktiga bidrag är relativt sett billiga, kan smidigt hanteras statsfinansiellt och kan dras in om behov finns på andra håll. Men de bidrar inte till långsiktigt tänkande och förutsägbara förutsättningar som i grunden är viktiga komponenter för att kunna räkna hem en investering. Osäkerheten kring förutsättningar för nyproduktion hämmar utvecklingen inom bostadsbyggandet, främst nyproduktionen av hyresrätter. För att stimulera ökat bostadsbyggande behövs andra åtgärder såsom reformerad hyressättning i nyproduktionen, fler upplåtelseformer, stärkt konsumentstöd, sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt, ökad konkurrens på byggmarknaden, förnyad statlig markpolitik för fler studentbostäder, enklare planregler, mer långsiktig finansiering och tillgång till privat investeringskapital (fler ägarbostäder). Reformerad hyressättning i nyproduktionen De tre största aktörerna Fastighetsägarna i , och har utarbetat ett förslag till reformering av hyressättningssystemet. Regeringen har tillsatt en utredning som först redovisar ett resultat. liberalernas uppfattning är att det bör startas försöksverksamhet i tillväxtkommuner som så önskar för att stimulera nyproduktionen av hyresrätter. En reformerad hyressättning i nyproduktion är nödvändig för att få igång nyproduktionen. Erfarenheter från försöksverksamheten skulle dels kunna användas för den slutliga beredningen av ärendet, dels bidra till ökat byggande av nya hyresbostäder. En översyn och förnyelse av hyressättningssystemet måste också innehålla en diskussion om allmännyttans roll. De kommunala bostadsbolagens funktion som förstahandsnorm vid hyressättning bör upphävas och ersättas av ett system där hyrorna i ett större utbud av bostäder, oavsett ägare, ligger till grund för hyressättningen. Boendet utgör ofta en mycket stor del av våra utgifter. Att konsumera boende är något som vi alla gör. Det är därför viktigt att konsumentpolitikens aktörer i större utsträckning än tar itu med frågor angående bostadskonsumtion, köp av bostäder, hyresgästernas intressen som konsumenter, hyressättningsfrågor, kvalitetsfrågor och överhuvudtaget konsumentens position på bostadsmarknaden. har i stort sett monopol på att företräda hyresgästerna. För att få igenom en förändring eller förbättring av Ditt hyresboende känner Du dig ofta tvingad att gå med i . Valfriheten är i praktiken obefintlig. monopol måste brytas och den enskilda hyresgästens möjlighet att påverka boendet stärkas. betalas förhandlingsavgift av fastighetsägarna direkt till . Vi menar att denna avgift skall hyresgästen själv bestämma över, samt i de fall hyresgästen så önskar, betala till eller någon annan liknande föreningen. Hyresgästen kan i särskild ordning avtala med hyresvärden om att avgiften utbetalas direkt till . uppgår förhandlingsersättningar till (1 250 000 lägenheter) för den kollektiva förhandlingsverksamheten. Hyresgästerna återfinns både som förstahandshyresgäster, och i andra former med andra- och tredjehandskontrakt, hos allmännyttan och privatvärdar. Vi ser det som angeläget att hyresgästerna får tillgång till ökad rådgivning i egenskap av konsumenter från en organisation som beaktar alla tänkbara boendeformer, inklusive frågor om köp av bostäder. De boendes intressen och behov av rådgivning ska sättas i centrum oavsett vilken boendeform de väljer. Skärp konkurrensen och släpp in fler på marknaden Byggsektorn domineras av några få stora företag som har ungefär samma priser. Krisen inom bostadssektorn kan delvis förklaras med att byggmarknaden inte fungerar. En annan viktig frågeställning är hur upphandlingar utförs; upphandlingar anses gynna de stora aktörerna på marknaden. Konkurrensen är bristfällig och den höga prisnivån har fått många att ställa frågan om det finns anledning att misstänka kartelltendenser. På cementmarknaden är exempelvis en aktör i princip monopolist och på betongmarknaden dominerar ett fåtal bolag. Importen på dessa produktområden är obetydlig. Resultatet av den bristande konkurrensen, inte minst när det gäller byggnadsmaterial, är höga produktionskostnader vilket får till följd att bostadsbyggandet inte skjuter fart. Detta gäller även småhusproduktionen, och kanske speciellt småhusbyggnation på mindre orter och landsbygden, där kostnaden för ett nytt hus är högre än för ett äldre. De höga kostnaderna slår också igenom i det högre pris som konsumenten får betala för de nya bostäder som trots allt byggs. Konkurrensen inom byggsektorn måste skärpas. Ett viktigt led i arbetet med att skapa en fungerande byggmarknad är att ge större ekonomiska resurser för att kunna genomföra en effektiv övervakning av att de regler som finns verkligen efterföljs. Verket har i en studie granskat förhållandena i andra branscher. Med utökade resurser får större förutsättningar att skärpa övervakningen också inom andra sektorer, exempelvis byggbranschen. bör få i uppdrag att följa upp Byggkostnadsdelegationens resultat. Det handlar om alltifrån anbudstider, översättning av anbudsunderlag, fullständig klarhet om vilka avtal med facket som ska gälla om entreprenören helt eller delvis använder utländsk personal till en öppenhet för vissa osvenska lösningar i produktionen. bör få i uppgift att verka för att fler utländska aktörer kommer in på den svenska byggmarknaden. menar också att ett målmedvetet arbete bör igångsättas i syfte att locka in fler aktörer, inklusive utländska byggföretag, på den svenska marknaden. Det behövs duktiga byggherrar för att få prisvärda projekt. Den svenska byggarbetsmarknaden måste också öppnas för arbetskraftsinvandring från övriga . Byggföretagen måste kunna rekrytera arbetskraft, vilket inom många yrkesgrupper inom byggbranschen är svårt på den inhemska marknaden. Regeringen har uppdragit åt att bedriva forskning och utveckling inom ramen för myndighetens arbete. Projekt för billigare byggande är ett exempel på utvecklingsprojekt. Forskningen behöver utvecklas inom byggbranschen så att nya metoder kan bidra till nya lösningar på dagens problem, men detta är inte en uppgift för statliga myndigheter. liberalernas uppfattning är att huvudansvaret för forskning och utveckling ligger hos universitet och näringsliv. Det vore rimligare att ge forskningsanslag till universitet. kan vi konstatera att forskning inom till exempel byggmaterialområdet läggs ned. Tillgången till byggbar mark är en central faktor för bostadsbyggandet. Statsrådet har upprepade gånger kritiserat den kommunala markpolitiken utifrån att kommunernas agerande pressar priserna uppåt. Markpriserna har uppvisat en starkt uppåtgående trend prismässigt men orsakerna till detta kan vara många. Bostadsrätter är den upplåtelseform som varit lönsam att bygga, vilket lett till att markvärdet påverkats. I storstadsregionerna har markbristen i centrala lägen resulterat i att tidigare oattraktiv industrimark blivit attraktiv för bostadsbyggande. Denna typ av mark förutsätter ofta betydande insatser på grund av markföroreningar. Prisbilden påverkas därmed. Kommunernas ekonomiska svårigheter har i vissa fall lett till att markförsäljningar skett för att få ett ekonomiskt tillskott i kommunkassan vilket lett till att högsta möjliga pris stått i fokus. Så långt det kommunala agerandet. Det statliga markinnehavet är betydande och återfinns även i storstadsregioner. Det statliga markinnehavet förvaltas genom statliga fastighetsbolag där målet är högsta möjliga avkastning. Vi tror att en del av marken skulle kunna användas till bostadsbyggande där högsta möjliga avkastning inte behöver vara gällande. Direktiven till bolagen bör därmed kompletteras med ett uppdrag om att mark för visst bostadsbyggande (kategoriboende som studentbostäder) kan ske utan att högsta möjliga avkastning skall vara riktmärket. På så sätt kan boendekostnaden påverkas i positiv riktning. liberalerna vill få till stånd en utvärdering av hur förvaltning och försäljning av det statliga markinnehavet påverkat prisutvecklingen på mark i bristorter där statlig mark återfinns. Frågan är om det statliga agerandet bidragit till höga markpriser.