mot · GR02T564 · 2003-10-07 00:00:00 — vision om framtidens transportsystem bygger på att transportsystemet skall bidra till att skapa goda förutsättningar för utveckling i hela landet. Transportsystemet skall medverka till tillväxt och företagande som det inte får omöjliggöra kommande generationers möjlighet till att förverkliga sina livsprojekt. Trafikens negativa miljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande och omfattande sätt. Vi måste ställa om till ett grönt transportsystem. vill se ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga och tillgängliga transporter där det övergripande målet ska vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. leder debatten i att forma ett och ett som byggs underifrån. Detta gäller också transportsystemet eftersom detta system har stor påverkan på regioners utveckling. Det är därför rimligt att planeringen av trafiksystemen i större utsträckning sker i samverkan med den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten, för att fastställa mål och avsätta resurser. anser att en belysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv är viktigt av demokratiska skäl. Med dåliga kommunikationer uteblir investeringar och nyetableringar. Det är en förödande utveckling om privata satsningar och företagande går om intet på grund av ett bristfälligt transportsystem, där drifts- och underhållsåtgärder är eftersatta. har vi en situation som innebär just detta. Därutöver finns ett flertal s.k. flaskhalsar inom både väg och järnväg, med sträckor som är i akut behov av upprustning eller nybyggnationer. För att kunna genomföra önskvärda, samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar, föreslår en ny modell för alternativ finansiering. Ett särskilt infrastrukturbolag bör ges till uppgift att finansiera sådana investeringar med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning via statsbudgeten över . Därmed kan också ökade resurser frigöras för att förbättra underhållet. I vår vision ingår åtgärder på alla olika trafikområden: väg, järnväg, sjöfart och luftfart. Några av de viktigaste innehåller konkurrens på likvärdiga villkor mellan olika operatörer på våra järnvägsspår, ett enklare kollektivt resande med god tillgänglighet även i glesbygd, ett ökat utnyttjande av kombitrafik för godstransporter, ökad satsning på nyinvesteringar och på drift och underhåll av väg och järnväg och en ökad anpassning till ett internationellt transportnät. Ett viktigt medel för att nå ett långsiktigt hållbart transportsystem är att trafiken och de olika trafikslagen får bära sina egna kostnader. Med en förändring av beskattningen av trafiken som bättre motsvarar samhällets kostnader, skulle trafikanterna bättre kunna känna till effekterna och även kunna göra ett klokare val av transportslag. En åtgärd för att internalisera transporternas miljöpåverkan är en form av internationell skatteväxling mellan flygtrafikens landningsavgifter och bränsleskatt. förordar en översyn av skattereglerna i syfte att gynna fordon med låg bränsleförbrukning och låg miljöbelastning samt miljöanpassade drivmedel. Andra åtgärder för att miljöanpassa transportsystemet är bättre kollektivtrafik och cykelvägar i hela landet samt att se helheten i transportsystemet redan vid miljökonsekvensbeskrivningar av nya infrastrukturprojekt. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 4 Ett transportsystem med helhetssyn 8 5 Federalismens principer i transportsystemet 9 6 Ett transportsystem för alla 10 7 Från nu till framtiden 11 7.1 Internalisering av transporternas kostnader 11 7.2 Ett transportsystem som bidrar till miljömålen 11 7.3 Utred frågan om ett samlat verk för infrastruktur 12 7.4 En alternativ finansieringsmodell ett infrastrukturbolag 12 7.5.1 Nationella väginvesteringar 14 7.5.2 Drift och underhåll 15 7.5.3 Enskilda vägar 15 7.5.4 Nationell fond för oförutsedda händelser i det enskilda vägnätet 16 7.5.5 Cykelvägar är också vägar Under milen, ställ bilen! 7.5.6 Mopeder och EU-mopeder 17 7.5.7 Från fossila till förnybara fordonsbränslen 17 7.5.8 Miljöklassning av fordon 17 7.5.9 Ekonomiska styrmedel 18 7.5.10 Bortre parentesen 19 7.5.11 Vägskyltning av alternativa bränslen 19 7.5.12 Vägtrafiken i EU 19 7.5.14 Vägtullar/vägavgifter 20 7.6.1 Tågtrafikens problem 21 7.6.2 Internationellt samarbete 22 7.7.1 Investeringsstöd till bussar med alternativa drivmedel 24 7.7.2 Bättre helhetssyn på kollektivtrafiken ett måste 25 7.7.3 Statens ansvar för kollektivtrafik i glesbygd 25 7.8.1 Internalisering av luftfartens kostnader 26 7.8.2 Delprivatisering av flygplatser 27 7.8.3 Avyttra statens innehav i SAS 27 7.9.1 Skilj från 28 7.9.4 Ökad miljösäkerhet krävs 29 7.9.5 Skärp straffen för miljöbrott till havs 30 7.9.7 Avfall från fartyg 31 7.9.8 Inre vattenvägar 31 7.9.9 Gemensamma sjöfartsregler inom EU 31 8.4 Framtidens trafiksäkerhet 35 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtidens transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ha en helhetssyn på transportsystemet, inte minst i MKB-processen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nödvändig omställning till ett transportsystem med minimal miljöpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut som rör kommunikationer och infrastruktur i större utsträckning bör fattas på regional nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det nationella och regionala ansvaret i infrastrukturfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet och alla gruppers delaktighet i utformningen av trafiksystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad internalisering av transporternas kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även transportsektorn skall omfattas av EU:s införande av utsläppsrätter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om ett samlat ansvar och verk för infrastruktur bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att etablera ett bolag för nyinvesteringar i infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöpåverkan minskas, att säkerheten ökar, att det satsas på en ökad regional medverkan i planeringen av vägprojekt samt att alternativa infrastruktursatsningar genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i det befintliga vägnätet börja med att bygga bort flaskhalsar för att därefter genomföra redan planerade projekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda anslag till drift och underhåll av vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lägsta acceptabel vägstandard, en s.k. skamgräns, skall inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta mer än vad regeringen har föreslagit till anslaget drift och byggande av enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell fond för oförutsedda händelser i det enskilda vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad prioritering av byggande och underhåll av cykelvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa krav på registrering, registreringsskylt samt årlig besiktning av mopeder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de svenska reglerna för miljöklassning av bilar skall ändras så att de även inkluderar utsläpp av fossil koldioxid.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för att även för miljöklassning av bilar inkluderar utsläpp av fossil koldioxid.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skattereglerna i syfte att gynna fordon med låg bränsleförbrukning och låg miljöbelastning samt miljöanpassade drivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa miljöanpassade drivmedel och införa certifikat (liknande dem för elbranschen) även för transporter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyltning av tankningsställen för alternativa bränslen skall ske på huvudleder i anslutning till samhällen/städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att efter lokala beslut ta ut trängselavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i mindre omfattning och endast för större infrastrukturprojekt använda vägtullar/vägavgifter för att möjliggöra nyinvesteringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av väl fungerande järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad samordning av nationella järnvägssystem i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör inom EU arbeta för ett gemensamt program för utveckling av transportsystemet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk höghastighetskorridor mellan framför allt och , med anslutning från , och vidare mot och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom järnvägstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet i kollektivtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringsstödet för spårfordon bör utökas till att även omfatta bussar i kollektivtrafik som drivs med alternativa drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en bättre helhetssyn på kollektivtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för en fungerande kollektivtrafik i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten måste ta ansvar för ett nätverk av flygplatser, framför allt i de regioner som har litet befolkningsunderlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredskap för ökad flygplatskapacitet i Stockholms- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att delprivatisera , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör, när konjunkturen så tillåter, sälja ut sina ägarandelar i SAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skilja från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tonnageskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av goda villkor för Väner- och Mälarsjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste vara pådrivande för att utforma gemensamma regler för sjöfarten på EU-nivå och internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med att underlätta för kombitrafik, i och i övriga EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärdsförslag för ökad trafiksäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att trafikpolisen, genom att i högre grad använda tillgänglig teknik för hastighetsövervakning, kan frigöra ytterligare resurser till andra viktiga uppgifter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämförbar EU-statistik över rattonykterhet och polisens ökade befogenhet kring och prioritering av rattonykterhet. 1 Yrkandena 9, 20, 21 och 23 hänvisade till MJU. 2 Yrkandena 22 och 41 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 46 och 48 hänvisade till JuU. 4 Ett transportsystem med helhetssyn vision om framtidens transportsystem bygger på olika transportmedel som utgör länkar i en helhet och där målet är att helheten optimeras. Det innebär att de olika statliga verken inte enbart får tänka utifrån sitt eget verks transportmedel. Ett sammanhållet transportsystem är viktigt för att underlätta arbetsresor, rekreationsresor och inte minst godstransporter. Om möjligheten att lätt och smidigt resa med kollektiva transportmedel försvåras är risken stor att biltrafiken ökar, vilket ytterligare belastar våra vägar samt miljön. Olika trafikslag måste utnyttjas och komplettera varandra på korta och långa distanser. Vägtransporter, järnväg, sjöfart och flyg ska alla ses som integrerade delar i ett och samma kommunikationssystem. Ett ändamålsenligt nyttjande av olika trafikslag i förening med högt ställda miljökrav innebär också att hela trafiksektorns miljöbelastning kan minska. Vad som ovan anförts om framtidens transportsystem bör ges regeringen till känna. Inte minst i transportpolitikens planeringsprocess är det helheten som skall vara vägledande. Kraven på att miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) görs inför stora projekt, borde ställas med utgångspunkten att transportbehovet kan även med andra lösningar. har man ofta redan före MKB:n låst fast sig vid att det t ex ska byggas en järnväg. Frågan handlar då bara om vilken dragning järnvägssträckan skall få eller om den överhuvudtaget skall byggas, som noll-alternativ. förordar istället att även andra transportlösningar vägs in i MKB-processen. Vad som ovan anförts om att ha en helhetssyn på transportsystemet, inte minst i MKB-processen, bör ges regeringen till känna. Transportsystemet är per definition något som belastar och påverkar vår gemensamma livsmiljö negativt. Miljöbelastningen kan delas in i tre delar: förbränning av fossila bränslen, spridning av naturfrämmande ämnen samt ianspråktagande av naturresurser och biologisk mångfald. Framtidens transportsystem måste anpassas till att minimera miljöpåverkan för att nå en långsiktigt hållbar utveckling. Den negativa miljöpåverkan som vi människor åstadkommer måste minimeras. Med det menar vi att dagens slöseri med fossila bränslen kanske omöjliggör kommande generationers möjlighet till t ex flygtrafik och därmed en försämring av möjligheten att uppleva andra världsdelar. Förbränning av fossila bränslen är till stora delar ett redan löst problem. Tekniken och framställningen av alternativa bränslen måste utvecklas men vi vet redan att det är däri lösningen ligger. Forskning och utveckling måste också intensifieras för att finna förnyelsebara drivmedel till samtliga typer av fordon. I framtidens transportsystem kommer fordon att drivas av förnybara bränslen och de fossila fasas ut. Utsläppen från förbränningsmotorer leder även till spridning av naturfrämmande ämnen, partiklar och andra miljöstörande ämnen. Forskningen måste intensifieras så att inte dessa miljöeffekter åsidosätts i kampen mot klimatförändringarna. Det är också viktigt att beakta olika transportslag i olika miljöer. Till exempel måste åtgärderna intensifieras mot utsläpp av partiklar och marknära ozon i stadsmiljö. Att transportsystemet kräver utrymme är lätt att inse när man tittar ut över . Förutom att värdefulla biotoper försvinner när man anlägger t.ex. en väg eller flygplats, tas mark och natur i anspråk som kunde ha utnyttjats till annat ändamål, t.ex. jordbruksmark, eller är olämpliga t.ex. på grund av hotade grundvattentäkter. Alla hårdgjorda ytor som krävs för transporter utgör också ett miljöproblem i form av dagvatten. Transporter tar även plats på sjöar och hav samt i luftrummet. Den totala samhällsnyttan är ofta förbisedd när kortsiktiga ekonomiska intressen får styra. Transportsystemen måste ses i ett större perspektiv där samhällsnyttan avgör. Trafikens negativa miljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande och omfattande sätt. Vi måste ställa om till ett grönt transportsystem. Några huvudinriktningar för att minska transporternas negativa miljöpåverkan är dels att flytta fler godstransporter från väg till järnväg och sjöfart, dels måste fordon och bränslen utvecklas på ett sätt som minskar miljöbelastningen. Nollemissionsfordon och biobränslen är några viktiga aspekter i det avseendet. Vad som ovan anförts om en nödvändig omställning till ett transportsystem med minimal miljöpåverkan bör ges regeringen till känna. Framtidens transportsystem tar också hänsyn till människors hälsa. I dagens samhälle förefaller många glömma bort att transporter medför hälsoproblem och olyckor. Att ett införande av trängselavgifter i skulle kunna minska antalet dödsfall med drygt 40 liv på grund av minskade luftföroreningar är något som har förvånat många. nollvision är en vision som borde vara självklar att eftersträva och också användas som utgångspunkt för att utforma framtidens transportsystem på ett bättre sätt också ur ett allmänt folkhälsoperspektiv. Vad som ovan anförts om att transportsystemets utformning och funktion ska anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla bör ges regeringen till känna. 5 Federalismens principer i transportsystemet Transportsystemet ska främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Kommunikationer måste fungera bra med hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna, för att människor ska kunna bo och verka i alla delar av landet. I både dagens och, tror vi, framtidens finns olika behov av transportmedel på olika platser. I städer och centralorter är kanske cykelbanor eller den lokala buss- och tågtrafiken det viktigaste medan landsbygden har behov av att prioritera biltrafiken. Därför anser att beslut som rör kommunikationer i större utsträckning bör fattas på regional nivå. Planeringsprocessen är en central del för utformningen av transportsystemet och det är viktigt att de regionala nivåerna är väl representerade där. Detta eftersom en övervägande del av transporterna är av sådan karaktär att de inte i första hand är av nationellt intresse utan mycket viktig ur lokal och regional synvinkel. anser att en belysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv är viktigt av demokratiska skäl och att flytta besluten till den regionala nivån kan vara ett sätt att få väl avvägda och riktiga satsningar utifrån lokala och regionala behov. Vad som ovan anförts om att beslut som rör kommunikationer och infrastruktur i större utsträckning bör fattas på regional nivå bör ges regeringen till känna. Den nationella politiken bör utforma övergripande mål och avsätta resurser. Den nationella nivån har också ett ansvar för en väl fungerande infrastruktur från ett nationellt och internationellt perspektiv. Med en regional planering utifrån de nationella målen kan en större folklig förankring uppnås, vilket är angeläget, dels för att satsningar kan vara mycket känsliga för dem som berörs, dels för att prioriteringar mellan olika satsningar ofta görs bäst på regional nivå. Den nationella politiken bör förutom att fastställa mål och avsätta resurser ägna sig åt att, i nära samarbete med de regionala nivåerna, planera sådant som är av nationellt intresse. Vad som ovan anförs om det nationella och regionala ansvaret i infrastrukturfrågor bör ges regeringen till känna. 6 Ett transportsystem för alla vill ha ett hållbart transportsystem som är tillgängligt för alla. Det förutsätter en samhällsplanering som utgår från en demokratisk process där flera grupper, kvinnor, män, funktionshindrade osv., ges möjligheter att delta på lika villkor. Samhällsplaneringen har ett avgörande inflytande på förutsättningarna för ett jämställt resande. Lokalisering av bostäder, arbetsplatser och service påverkar förutsättningar för val av olika färdmedel. kan vi se att i stort sett alla beslut inom denna sfär fattas i församlingar med genuint manlig dominans och därmed med manliga värderingar som förtecken. Detta vill vi ändra på. Vår vision är, att vid planeringen av samhällets infrastruktur, har kvinnor och män lika stort inflytande. Dessutom måste människor med olika typer av behov, t.ex. synskadade eller rörelsehindrade, finnas representerade redan i planeringsprocessen. Fokus ska ändras från att tidigare enbart vara teknikorienterat till att nu också vara socialt orienterat. Ett helhetsperspektiv ska skapas. I framtidens transportsystem är situationen ändrad så att kvinnor och män är representerade i ungefär lika stor utsträckning i styrelserna för transportföretag och branschorganisationer. Av flera attitydundersökningar framgår att kvinnors prioriteringar är starkare kopplade till t ex miljöhänsyn än mäns. Detta visar att det har stor betydelse huruvida kvinnor deltar eller inte deltar i utformningen av ett hållbart transportsystem, vare sig det gäller gods- eller persontransporter. I framtidsvision har trafikplanerare insett att det är viktigt att ställa sig frågan hur man ska tillgodose olika grupper vad gäller resandet. Parkeringshus, gångtunnlar och stationer har blivit trevligare och trygga, d.v.s. utformade för alla trafikanter. Det är fullt ut handikappanpassat. Informationen har förbättrats. Där finns hjälptelefoner och speglar. Det är städat och snyggt. Det är ljust. Därmed har tillgängligheten ökat. I trafikplaneringen har också ett tydligt barnfokus infunnit sig, vilket också ger ökad säkerhet för övriga trafikanter. Vi anser att ett jämställt samhälle, där alla gruppers behov, attityder och värderingar har samma värde, är en förutsättning för att ett land ska kunna åstadkomma en hållbar utveckling, d.v.s. en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. För att skapa detta föreslår vi att kommunala och regionala planer och samråd måste vara tillgängliga för alla samhällsmedborgare och därmed finnas utställda i en lokal som är tillgänglig även för rörelsehindrade samt finnas på ett medier som även synskadade kan ta del av. Vad som ovan anförts om tillgänglighet och alla gruppers delaktighet i utformningen av trafiksystemet bör ges regeringen till känna. 7 Från nu till framtiden Vår vision om framtidens transportsystem kräver också en planering i närtid. I denna del av motionen beskrivs förändringar och tillvägagångssätt för att uppnå vision. 7.1 Internalisering av transporternas kostnader Ett viktigt medel för att nå ett långsiktigt hållbart transportsystem är att trafiken och de olika trafikslagen får bära sina egna kostnader. Med en förändring av beskattningen av trafiken, som bättre motsvarar samhällets kostnader, skulle trafikanterna bättre kunna känna till effekterna och även kunna göra ett klokare val av transportslag. En beskattning som så nära som möjligt motsvarar den externa marginalkostnaden, d.v.s. den extrakostnad som tillkommande trafik orsakar det övriga samhället i form av t.ex. vägslitage, buller, olyckor och avgasutsläpp, vore önskvärd. () har konstaterat att transportnäringen inte på långa vägar betalar de skatter som motsvarar de kostnader man orsakar samhället. bedömning är att en förändrad beskattning inte skulle innebära någon dramatisk förändring av fördelningen mellan olika transportslag. Det transportslag som dock skulle gynnas av en förändrad beskattning är sjöfarten. Vad ovan anförts om en ökad internalisering av transporternas kostnader bör ges regeringen till känna. 7.2 Ett transportsystem som bidrar till miljömålen Dagens transportsystem är inte hållbart. Att miljöanpassa transportsystemet är en nödvändighet för att nå en hållbar utveckling. För att uppnå detta måste mer trafik, både av människor och gods, flyttas från väg till järnväg och andra mer miljövänliga transportslag.