ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02L306 · 2003-10-07 00:00:00 — Arrendatorns rätt till ersättning vid viltskador tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra till regeringen att stärka jordbruksarrendatorernas rätt till ersättning vid viltskador. Jordbruksarrendatorer som arrenderar mark där inte jakträtten ingår har ingen egen möjlighet att ingripa eller förebygga i en svår situation vid viltskador. Detta har bl.a. uppmärksammats vid skador av den växande stammen vildsvin. Inte nog med att skadan ger en direkt produktionsförlust. Den kan även åsamka uteblivna EU-ersättningar. Ett tydliggörande av arrendelagen i detta avseende borde därför göras.
mot · GR02L307 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insemination. Mycket har gått framåt med homosexuellas villkor i samhället . Det finns dock fortfarande regler som diskriminerar människor på grundval av deras sexuella läggning. diskrimineras homosexuella par. Lagen förhindrar inte insemination för homosexuella par men den utestänger homosexuella från professionell hjälp. kan två kvinnor inte få tillgång till assisterad befruktning, insemination, vid en offentligt finansierad vårdinrättning. Men det kan en heterosexuell kvinna få. Att göra en insemination hemma på egen hand är helt lagligt. Men alla bör behandlas lika och hygien och säkerhet är bättre på ett sjukhus. Insemination är också lagligt i vårt grannland . Regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté som skulle undersöka villkoren för barn i homosexuella familjer. I kommittédirektiven står att om kommittén kommer fram till att de rättsliga skillnaderna bör tas bort i fråga om adoption, ska kommittén överväga om kvinnor som lever i homosexuella parförhållanden bör ges tillgång till assisterad befruktning. Kommittén föreslår att lesbiska par som registrerat partnerskap eller lever i samboförhållanden, i likhet med heterosexuella makar och sambor, ska ges möjlighet att erhålla assisterad befruktning, insemination, vid allmänt sjukhus. Alla bör behandlas lika och därför bör assisterad befruktning på offentligt finansierad vårdinrättning skyndsamt införas för lesbiska kvinnor.
mot · GR02L308 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs dels om att samla all konsumentlagstiftning på ett ställe till en konsumentbalk, dels om vikten av ideella konsumentorganisationer. I vårt land har vi en god grund att stå på om vi mäktar med att vara aktiva konsumenter. Konsumentfrågorna blir dock mer komplexa i och med globaliseringen. Vi måste tillförsäkras reella möjligheter att påverka konsumentfrågorna även inom EU. I detta arbete är det de frivilliga konsumentorganisationerna som bör stå för sakkunskapen och föra konsumenternas talan i hög utsträckning. I det femte målet för konsumentpolitiken, det som gäller kunskap, sägs att konsumenterna ska ha tillgång till god vägledning, information och utbildning. För att man i praktiken ska kunna genomföra målet i och även påverka i samma riktning inom EU, fordras att man på ett aktivt sätt tar tillvara de frivilliga konsumentorganisationernas kunskaper. Det är också angeläget att göra det enkelt för konsumenter. Ett sätt är att samla all konsumentlagstiftning på ett ställe, som en konsumentbalk. finns paragrafer som behandlar konsumenternas rättigheter på olika ställen inom lagstiftningen, och de blir därför svåra att hitta. Att ha all lagstiftning samlad ökar möjligheterna till kunskaper och därmed också till inflytande, både för den enskilde konsumenten och för de frivilliga konsumentorganisationerna.
mot · GR02L310 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar om ändring i årsredovisningslagen enligt vad i motionen anförs. har stor uppmärksamhet riktats mot oskäliga ersättningar i bolagsstyrelser. Det har gällt såväl löner och andra förmåner till vd som styrelsearvoden. I de flesta årsredovisningar som presenteras av bolagen redovisas löner och ersättningar till styrelse och vd som en enda summa. Vd:s lön framgår av redovisningen. Det framgår dock inte i klartext hur stort styrelsearvodet är och hur det är fördelat mellan ordförande, vice ordförande och styrelseledamöter. För att förbättra informationen i årsredovisningarna borde så vara fallet. Årsredovisningslagens 15 kapitel 20 § bör ändras så att det förutom vd:s lön och förmåner också framgår hur stora arvoden och andra förmåner som utbetalats till styrelseordföranden, vice ordföranden och styrelsens ledamöter var för sig.
mot · GR02L311 · 2003-10-07 00:00:00 — Konsumentupplysning om bilars bränsleförbrukning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentupplysning om bilars bränsleförbrukning. En bils bränsleförbrukning är för många en del av underlaget vid ett köpbeslut. Det har förutom en rent privatekonomisk betydelse även miljömässiga konsekvenser. En bil som drar mindre bränsle påverkar miljön mindre. Det konsumenten har att jämföra med när det gäller olika bilmodellers bränsleförbrukning är den så kallade EU-körcykeln som alla biltillverkare använder för att redovisa bränsleförbrukning. Där mäter man förbrukning vi stadskörning, landsvägskörning och blandad körning. Att EU:s körcykel har mycket lite med verklig körning att göra har varit känt . Ett exempel är att de accelerationer som genomförs är mycket måttliga. tar enligt körcykeln och . Så kör knappast ens den försiktigaste. Trots detta använder dessa siffror när man tar fram tabeller över de bränslesnålaste bilarna. Man skriver till och med Du kan spara på att köpa en lite mindre och bensinsnålare bil än du tänkt dig. Detta är i och för sig sant, men det förutsätter att de bränsleförbrukningssiffror som presenteras är relevanta. avråder dessutom indirekt från att köpa en bil med klimatanläggning eftersom det ökar förbrukningen. Om det är bra konsumentupplysning att avråda ett tillbehör som höjer trafiksäkerheten och gör bilen lättare att sälja eller byta in kan också diskuteras. har tillsammans med motortestföretaget genomfört tester på 105 bilmodeller med en något hårdare beräkningsmodell än EU:s körcykel. Rototests modell är betydligt mer realistisk. Av de testade modellerna hade 101 en högre förbrukning än EU-cykeln. Som mest skilde det . I 65 av fallen var skillnaden . Självfallet kan inte själva testa alla bilar i en egen körcykel, men de borde tydligt i sin information ange de stora brister som finns i nuvarande system för att jämföra bilars bränsleförbrukning. Berörda myndigheter bör verka för att den så kallade EU-körcykeln görs om så att den bättre motsvarar verkliga körförhållanden. bör dessutom tydligt informera om de brister som finns i nuvarande jämförelsesystem.
mot · GR02L312 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av regler. Enligt gällande regler kan ett barn endast ha två föräldrar i rättslig mening. Det är som huvudregel de biologiska föräldrarna. skrevs i en annan tid än den vi lever i och familjebildningen ser i mångt och mycket annorlunda ut . Barn växer upp i olika familjekonstellationer som exempelvis styvfamiljer, i samkönade familjer eller i familjehem. För att det rättsliga ansvaret för barnen ska tillgodoses behöver bestämmelser om vårdnadsansvar ses över. Enligt har regeringen ett ofrånkomligt ansvar gentemot barnen att i alla lägen se till barnens bästa. Genom att införa möjligheten att ge en för barnet närstående, som ej behöver vara biologisk förälder eller adoptivförälder, möjligheten till rättsligt vårdnadsansvar skulle barnens rättigheter och trygghet förbättras.
mot · GR02L313 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i namnlagen. Namnlagen (SFS 1982:670) innehåller regler som har föranlett problem för såväl den enskilde individen som den beslutande myndigheten. Av denna anledning föreslås ändringar i lagen. Vad som nedan sägs om namnändringar i samband med äktenskap gäller även för partner ingående i registrerat partnerskap (3 kap. 1 § lag om registrerat partnerskap, SFS 1994:1117). Begreppet mellannamn tillkom genom namnlag och ersatte det tidigare begreppet tilläggsnamn års namnlag. Mellannamnet är rent personligt och kan inte föras vidare till barn eller make. Mellannamn bärs utan bindestreck mellan namnet och efternamnet. 24 § namnlagen anger att: En make som har förvärvat den andra makens efternamn får bära ett tidigare efternamn som mellannamn. Har makar olika efternamn får en av dem, med den andres samtycke, bära den andres efternamn som mellannamn, om inte detta har förvärvats på grund av ett tidigare äktenskap. Rätten för en make att med den andra makens samtycke börja bära dennes efternamn som mellannamn gäller även sedan äktenskapet har upplösts. En efterlevande make får utan samtycke börja bära ett sådant mellannamn. Möjligheten att lägga till ett mellannamn före sitt efternamn har medfört att en maka eller make kan bibehålla ett efternamn som burits som ogift och därmed också ha kvar en namngemenskap med släkt, föräldrar, barn i tidigare äktenskap osv. Mellannamnsreglerna enligt lagtexten ger möjlighet att både ta en makes efternamn och lägga till sitt tidigare namn som mellannamn samt att behålla sitt efternamn innan äktenskapet och lägga till den andre makens namn som mellannamn. Lagregeln är dock konstruerad så att endast en av två makar har rätt att lägga till ett mellannamn. I förarbeten till namnlagen (prop 1982/83:156, sid 35) motiveras denna begränsning endast kort med orden bör dock endast en av makarna kunna ta den andres namn som mellannamn. I annat fall skulle makarna kunna ha två olika namnkombinationer, något som uppenbarligen inte är tillfredsställande . Denna motivering är inte tillfredsställande för att upprätthålla ett hinder för att båda makar skall kunna lägga till ett mellannamn framför sitt efternamn. Vi anser att lagens två möjligheter att lägga till mellannamn skall kunna utnyttjas av båda makarna. I första fallet, där en av makarna har tagit den andres efternamn, bör sålunda båda kunna lägga till den andre makens efternamn som mellannamn. I det andra fallet, där makarna har behållit sina efternamn, bör även de kunna lägga till den andre makens efternamn som mellannamn. I det andra fallet får då makarna olika efternamnskombinationer men vi ser inte att detta skulle medföra några komplikationer, utan tvärtom medför detta att makarna får bibehålla den namngemenskap som de önskar.
mot · GR02L314 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrad äktenskapslagstiftning. Äktenskap och registrerat partnerskap ger , när lagändringar om homosexuella och barn trädde i kraft, nästan samma rättigheter och skyldigheter. Men äktenskapet är endast till för heterosexuella, och homosexuella får istället ingå registrerade partnerskap. Det är en tydlig rest av ett samhälle som vill påtala vad som är norm och vad som därmed är avvikande. På samma sätt som det finns en manlig norm i samhället så finns det även en heterosexuell norm. Kampen för likabehandling av människor oavsett kön har lett till att lagstiftning som varit könsdiskriminerande har tagits bort eller ändrats. Trots det finns det lagar som diskriminerar människor genom särregler. Målet är att skapa ett samhälle där människor värderas utifrån individuella egenskaper oavsett kön, etnicitet, religion eller sexuell läggning. Staten ska inte förhindra eller nedvärdera medborgarnas fria val av samlevnad. Därför behöver äktenskapslagstiftningen förändras till en gemensam äktenskapslagstiftning som är könsneutral.
mot · GR02L317 · 2003-10-07 00:00:00 — Talerätt för fastställande av faderskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn görs av gällande regler för talerätt vid hävande av faderskap. Mot bakgrund av utvecklingen i samhället och att fler barn föds utan att föräldrarna har en fast relation är det av stor vikt att faderskapet kan fastställas. Att faderskapet blir fastställt måste anses vara såväl i barnets som den utpekade faderns intresse. Men av stort intresse kan det även vara för den änka som efter mannens död konfronteras med ett okänt barn, ett barn vars existens änkan aldrig känt till. Men även där mannen tidigare erkänt barnet, men tvivlat på faderskapet, är det för änkan viktigt att få vetskap. Enligt nuvarande lagstiftning saknas möjligheten för en änka att väcka ett mål för hävande av faderskap, som hennes avlidne man tilldömts av domstol enligt 1 kap. 3 § . Den ende som har talerätt är änkans avlidne man. Detta är en stor brist i rättssäkerheten för den efterlevande makan men även för barnet. Reglerna behöver ändras och talerätt för änkor införas med inriktning på det okända barnet. Fastställda faderskap gjorda för och på bristande underlag ger inte barnet fullständig klarhet. har vi betydligt säkrare metoder när faderskapet fastställs bland annat genom de DNA-analyser som görs. Med dagens effektiva metoder för fastställande av faderskap kan alla tvivel undanröjas. Det ligger i barnets och den avlidnes anhörigas intressen att ingen felaktigt förklaras vara far till ett barn. Nuvarande lagstiftning behöver förändras och ge den efterlevande änkan möjligheter att väcka ett mål för hävande av faderskap, särskilt viktigt är det i de fall där okända barn dyker upp, barn som aldrig haft någon relation till den avlidne mannen. I en sådan situation måste det finnas möjligheter för änkan att kunna ifrågasätta faderskapet och få det fastställt och prövat i domstol.
mot · GR02L321 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurser avsätts för att låta utreda och åtala oseriösa företag som tillämpar bluffakturor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för inkassoföretagens arbetsmetoder. har allt fler människor drabbats av bluffakturor med påstådda inköp från oseriösa företag. Betalar inte den som fått fakturan så har bluffmakarna via inkassoföretag försökt att med hot driva in pengarna. Trots att verksamheten är olaglig så har den kunnat fortgå och bluffmakarna har undgått åtal och dom. En rad anmälningar har inkommit till polisen runt om i landet, några har betecknats som grovt bedrägeri, men bluffmakarna slipper åtal. Många Internetanvändare har drabbats av dessa bluffakturor och flera av dem väljer att betala för att slippa figurera i inkassoregistren, men även för att de finner hoten kränkande och obehagliga. Främst handlar det om oseriösa Internetföretag som hävdar att fakturan avser en påstådd uppkoppling på olika hemsidor på Internet att de besökt deras webbplatser, vilket fakturamottagaren bestrider. Bluffakturor cirkulerar även bland annonsskojare som via Posten skickar ut erbjudanden förvillande lika en faktura, allt i syfte att lura mottagaren att det är en faktura och därmed få denne att betala. Svenskt näringsliv beräknar att bara annonsbluffarna omsätter 700800 miljoner . Verksamheten med bluffakturor växer och det är hög tid att sätta stopp för detta. och konsumentråd har utifrån sina olika roller båda en viktig funktion att gemensamt öka informationen till allmänheten. I samband med bluffmakarnas verksamhet har även hotfulla inkassoföretag dykt upp. Reglerna bör även ses över för vem/vilka som kan inregistrera ett inkassoföretag. Uppfyller alla inkassoföretag tillstånd för exempelvis praxis om god inkassosed för att driva in andra företags skulder?
mot · GR02L322 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot skojeriet med annonser och fakturor. har bedrägerierna med dels falska fakturor, dels uppringt annonsskojeri uppmärksammats allt mer. Små och stora företag, privatpersoner, bostadsrättsföreningar och så vidare förefaller alla att drabbas. har en varningslista dit medlemmarna uppmanas att sända alla försök till lurendrejeri. Organisationen har också gjort en sammanställning av entreprenörers artiklar om bedrägeriförsök. Likaså har Ekot gjort en sammanställning som kan läsas på hemsida. I en regional tidning på min hemort har artiklar i dessa ämnen förekommit inte mindre än 26 gånger bara , visar det sig vid en sökning! De begrägeriförsök som rapporteras har ibland lyckats och ibland misslyckats. En sak är säker: Det har förekommit flera försök än dessa. Mörkertalet är sannolikt mycket stort. Det förefaller som om många har betalat antingen av misstag eller för att de vill slippa hot om betalningsanmärkning. En vanlig metod bland fakturaskojarna tycks vara att undvika ordet faktura och i den finstilta texten enbart skriva betalningsunderlag, erbjudande eller något liknande. I vissa fall handlar det helt enkelt om rent fiktiva krav. Den förenklade ansökan om betalningsföreläggande (lag 1999:746 om betalningsföreläggande och handräckning) som föreligger har blivit ett effektivt instrument som avlastat rättsväsendet. Tyvärr kan systemet också utnyttjas av oseriösa företag. Det är möjligt för vem som helst att ställa fiktiva krav mot privatpersoner och företag eftersom kronofogdemyndigheten inte kan pröva riktigheten i kravet. Detta utnyttjas av skojarna för att skapa en utpressningslik situation gentemot företag och andra som inte vill riskera att förlora sin kreditvärdighet. Jag föreställer mig att de välorganiserade skojarna måste angripas på flera fronter. Information och upplysning via branschorganisationer och liknande är ett självklart inslag, som dock inte har att besluta om. Myndigheter som och bör vidare engageras i arbetet. Vad kan då riksdag och regering göra? Enbart ny lagstiftning löser knappast alla problemen, men det kan likväl finnas skäl att överväga några åtgärder. Någon effekt kunde det kanske ha om kreditupplysningsföretagen fick ange om en person är dömd för ekobrott. Viktigare kan det vara med en paragraf om skadeståndsansvar för oskälig ansökan om betalningsföreläggande, liknande den som finns i konkurslagens 17 kap. 3 §. Jag föreslår att regeringen skyndsamt överväger lämpligheten av en sådan lagstiftning.
mot · GR02L323 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa bluffakturor på Internet och främja säker näthandel. Till i har kommit in över 1.000 brottsanmälningar där brottet består i att personer anser sig ha blivit fakturerade för besök på vissa betalsidor på Internet. har fått hundratals anmälningar. Det som gäller för anmälningarna är att den fakturerade uppger att det inte förekommit någon avsiktlig uppkoppling till den aktuella betalsidan. En omfattande polisutredning har gjorts och då har det framkommit att betalsidorna på Internet gäller porrsidor. Uppkoppling har skett via telefonlinje där Teleoperatören varit Callmedia. har tillhandahållit abonnentnamn, adress och telefonnummer för fakturering. Stora mängder pengar har kommit in. Det stora antalet som inte betalat är den grupp som säger sig inte ha köpt tjänsten. När ärendet prövats av City åklagarkammaren i , beslut , diarienummer C11-30-1537-03 har ärendet behandlats som försök till grovt bedrägeri och försök till motsvarande. har då funnit att faktureringen som gjorts inte i sig är straffsanktionerad, och brott har inte kunnat bevisas. Däremot säger åklagarmyndigheten att faktureringsmetoden som framkommit i utredningen är otillfredsställande och kommer även framöver sannolikt ge många polisanmälningar om inget görs. Mot bakgrund av beslutet framgår det klart att det är nödvändigt att frågan behandlas i så att både säljare och köpare på nätet ska kunna handla med samma säkerhet och trygghet som vid andra köptillfällen där konsumenten får köptrygghet. Om åklagarmyndigheten inte har några verktyg för att göra något åt bluffakturor är en översyn av tillämpningsbar lagstiftning och tillämpning nödvändig.
mot · GR02L324 · 2003-10-07 00:00:00 — Lagstiftning för att motverka klotter begär att regeringen lägger fram förslag till lag om att sprejfärger till försäljning skall vara inlåsta i syfte att motverka och minska klotter. Det klotter som förekommer är ett bekymmersamt samhällsproblem. Inte bara för att det förstör byggnader, förfular miljön och orsakar stora saneringskostnader. Det är också en olaglig företeelse och bör mer kraftfullt bekämpas genom åtgärder från flera olika håll. Den sprayfärg som används vid klotter är oftast färg som snattats från en butik, en arbetsplats eller från skolan. har antagit en policy där man rekommenderar att försäljare av sprejfärg ska hålla burkarna inlåsta och inte sälja till personer . En lagstiftning om att färgen måste vara inlåst skulle dock öka svårigheten att sprida sprejfärger och minska snatteristölderna ytterligare. Även på skolor och arbetsplatser skulle man också göra insatser för att göra färgen mindre lättåtkomlig. Det är dock viktigt att fastslå att en lagändring inte är en alenarådande lösning på klotterproblemet. Regeringen har också tidigare uppmärksammat detta och en rad olika åtgärder finns föreslagna. En lagändring skulle dock göra det svårare för minderåriga att utföra olagliga handlingar och det skulle vara en del på vägen i kampen mot klotter.
mot · GR02L326 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett e-ID-kort för alla medborgare. begär att regeringen i direktiven till 24-timmarsdelegationen särskilt beaktar möjligheten att skyndsamt införa ett e-ID-kort. Ett elektroniskt medborgarkort, e-ID-kort, för tillförlitlig identifiering av alla medborgare bör utfärdas. Syftet med kortet är att öka möjligheten att på ett tryggt sätt använda sig av IT-lösningar vid bankärenden, handel på Internet, vid besök på sjukvårdsinrättningar etc. Ett införande utgör även ett incitament för IT-leverantörer att förse sina produkter med lösningar som passar användandet av korten. är det en avvaktande hållning i branschen i väntan på en större satsning från statens sida vad det gäller elektroniska medborgarkort. Det blir också en stimulans för de delar av näringslivet som verkar inom IT-sektorn som lider särskilt mycket av lågkonjunkturen. I det givna uppdraget att se över att den offentliga sektorns möjlighet att införa service för medborgarna, den s.k. 24-timmarsdelegationen, bör det i direktiven ingå att denna lösning skall beaktas. Ett e-ID-kort skulle garantera en säker identifiering och möjliggöra betydligt fler elektroniska tjänster , speciellt inom vården där ett särskilt behov av säker identifiering är nödvändig, kopplat till ett behov av att låsa journalinformation för obehörig åtkomst.