mot · GR02Sf326 · 2003-10-07 00:00:00 — Genom jobb- och utvecklingsgarantin får den arbetssökande större valfrihet genom att han/hon kan vända sig till olika aktörer som alla har samma möjligheter som dagens statliga arbetsförmedlingar. En viktig del i detta förslag är att den enskildes ställning, i den utsatta situation som råder när han eller hon blir arbetslös, ska stärkas. Dagens AMS-kultur präglas av för mycket byråkrati och långa väntetider. Med vårt förslag kan en radikal förändring ske. Byråkrati och omhändertagandementalitet ska ersättas av effektivitet, handling och krav krav på alla de inblandade och på oss alla, krav på att inte låta den massiva utslagningen från arbetsmarknaden som har pågått fortsätta. Vad som ovan anförs om införandet av en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa och invandrare som har fått uppehållstillstånd men står utanför arbetsmarknaden bör ge regeringen till känna. 6.9 Öppna arbetsmarknaden för outsiders Svensk arbetsmarknad är uppbyggd för insiders. Arbetsrätten ger ett gott skydd för den som har ett arbete men den utgör ett hinder för den som står utanför. Arbetsgivare känner tveksamhet inför att chansa genom att exempelvis anställa en person med invandrarbakgrund om det inte fungerar är ju arbetsgivaren fast med den nyanställde. När nedskärningar görs är det de som arbetat kortast tid som får gå, vilket ofta är nya svenskar eller unga. Arbetsrätten måste reformeras så att flexibilitet och mottaglighet uppmuntras; dagens fixering vid en enda anställningsform den fasta tränger automatiskt ut människor utan fast anställning i hopplöst svaga positioner. Den som har arbete och är med i facket gynnas systemet är inte till för outsiders. Dessbättre har en del hänt med lagstiftningen . Det är dock inte regeringens förtjänst, utan resultat av initiativ från de borgerliga partierna. Det gäller till exempel förbudet mot blockader mot enmans- och familjeföretag och småföretagens möjlighet att undanta två personer från turordningskretsen vid uppsägningar. Men arbetet att modernisera arbetsrätten måste fortsätta. Möjligheten att provanställa någon bör utökas från dagens till tolv. Också företagens möjligheter att visstidsanställa vid tillfälliga arbetstoppar bör utsträckas från . Då ökar sannolikheten att företag vågar försöka anställa personer som inte tidigare varit etablerade på arbetsmarknaden. Även fackets vetomöjligheter mot entreprenader bör tas bort. Denna regel har mycket lite med arbetstagarnas rättigheter att göra, utan är tvärtom en bestämmelse som hämmar konkurrens och entreprenörskap. Nya företag, inte minst i tjänstesektorn där många invandrare är anställda och entreprenörer, får inte chansen att ta sig in på marknaden. Vad som ovan anförs om en fortsatt reformering av arbetsmarknaden bör ge regeringen till känna. 6.10 Inför allmänna test som en form av validering En validering av utländska examina som diskuteras, och som i viss grad redan förekommer, leder inte till de radikala förändringar i rekryteringen av utländska akademiker som landet behöver. Denna typ av validering är oftast inte den mest effektiva, utan liberalerna vill dessutom införa allmänna tester som genomförs ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. Vi vill även införa förberedande kurser enligt amerikansk förebild. De ovan nämnda testen kan likna de tävlingar (concour) som regelbundet anordnas i , där en akademiker alltid har chansen att gå vidare från en kunskapsgren till en annan, om han/hon når ett bra resultat i testen. På så sätt skulle man både praktiskt och effektivt kunna kontrollera sökandes möjligheter att klara av yrkesarbetets krav i olika sammanhang. Testen kan utvecklas i direkt samband med preparandkurser som skulle erbjuda dem som inte lyckas en möjlighet att komplettera sina studier eller aktualisera sina kunskaper för att vid ett andra eller tredje tillfälle lyckas ta provet. En sådan form av validering förbereds nu dessutom när det gäller lägre utbildningsnivåer hantverksyrken, tekniska mer eller mindre avancerade yrken, verksamheter inom omsorgen i , där hela vuxenutbildningen genomgår en dramatisk förnyelse. Syftet är att bryta ner de onödiga utbildningarnas gamla rutiner inom t.ex. komvux och direkt utveckla praktiskt utformade studieprogram som leder till kvalificering inom de arbetsgrenar som saknar arbetskraft. 7 Förtydliga toleransens gränser Om vi tolererar åsikter, företeelser och rörelser som är intoleranta, vilket slags samhälle får vi då? Knappast ett präglat av tolerans för det avvikande. Toleransen har en gräns. har vi i , av rädsla för att framstå som inskränkta eller intoleranta, valt att inte ta itu med problem. ska vara ett mångkulturellt, tolerant och humant samhälle. I arbetet för tolerans är det viktigt att samarbeta med invandrare och invandrarorganisationer. Likhet inför lagen ska råda på alla områden. Människor ska bemötas med respekt för sin särart, inte med misstroende och fientlighet. I huvudsak har detta fungerat väl. Vi svenskar har lärt oss att sikher kan köra buss lika bra med turban som med uniformsmössa. Muslimska skolbarn behöver inte äta skollunch under . Det är de goda exemplen som överväger, men det finns också mer problematiska exempel. Det förekommer till exempel tvångsäktenskap och äktenskap mellan barn, som görs upp över deras huvuden. Det förekommer så kallade hedersmord. Morden är sannolikt bara toppen av ett av förtryck mot unga kvinnor som vågar trotsa familjen och leva ett självständigt liv. Många unga flickor med invandrarbakgrund tvingas leva ett dubbelliv i skräck för att familjen ska komma på dem med att inte följa traditionella värderingar när de är i skolan eller ute på sin fritid. Även många homosexuella invandrare drabbas ofta av oacceptabla övergrepp. När det blir konflikt mellan demokratiskt stiftade lagar och kulturella, religiösa eller traditionella sedvänjor måste lagarna respekteras av alla. Kultur eller religion får aldrig tillåtas ursäkta eller upprätthålla förtryckande sedvänjor. De rättigheter som svensk lag ger gäller alla. Det betyder också frihet från familjens ibland hårda krav på att uppföra sig traditionsenligt. Yttrandefriheten ska gälla alla. Rätten att välja livsväg, till exempel livskamrat, ska gälla kvinnor likaväl som män. De religiösa friskolorna är något nytt och därmed ovant i . Friskolor är något positivt för samhället, och utbildning är den stora utjämnaren av sociala och ekonomiska villkor. Men det förutsätter att de drivs i enlighet med läroplanens målsättningar och värderingar. Det är viktigt med tydliga politiska ramar för vad som är tolerans och vad som inte är det. Att ge en utbildning i samtliga världsreligioners och livsåskådningars innehåll som inte är färgad av konfessionella förbehåll är utomordentligt viktigt, liksom att noggrant undervisa om och efterfölja de medborgerliga och politiska fri- och rättigheter som existerar i . bör fortsätta sin granskning av friskolor på religiösa grunder. Friskolor som inte följer läroplanens mål bör få sitt tillstånd indraget, vilket bör ge regeringen till känna. Men de överordnade målen måste konkretiseras till en vardaglig nivå för att bli tydliga. Principer om alla människors lika värde och rättigheter måste följas även i vardagen. Vi är exempelvis skeptiska till att medge undantag från simundervisning för muslimska flickor, eftersom önskan om ett sådant undantag baseras på föreställningar om vad en kvinna får och bör göra, vilket inte är förenlig med det svenska samhällets krav på lika behandling av män och kvinnor. I ett liberalt är det alldeles klart att kvinnor och män har lika rätt att leva sina liv så som de själva önskar. Den rätten går inte att kompromissa bort med hänvisning till religion, kultur eller sedvänja. Det är dock en myt att våld mot kvinnor skulle vara ett problem avgränsat till vissa invandrargrupper. En av de vanligaste våldsorsakerna är något så svenskt som renat brännvin. Kvinnoförtryck förekommer i alla delar av världen, men de former, uttryck och sedvänjor som förtryckarna hänvisar till för att rättfärdiga sig kan skifta. Den gemensamma nämnaren är att förtrycket är vidrigt och oacceptabelt. Om svenska kvinnor som är utsatta för hot och förföljelse av sina närstående har lågt förtroende för polisen är situationen ännu värre bland invandrarkvinnor, som är osäkra på sina rättigheter. För att kunna informera om dessa kvinnors rättigheter, kunna ta emot anmälningar och utreda brott, måste polisen bredda sin kulturella kompetens i allmänhet och i synnerhet i invandrartäta områden. Detta bör ge regeringen till känna. Kvinnor som invandrat till från kulturer där deras frihet är kraftigt beskuren lever ofta isolerat och avskuret från det svenska samhället efter hitkomsten. De behärskar inte språket, har inget arbete och få eller inga sociala kontakter utanför den egna familjegruppen. För att ge dessa kvinnor möjlighet till större sociala kontakter är det viktigt att de lär sig svenska och får möjlighet att arbeta. Möjligheterna till svenskundervisning för invandrarkvinnor måste förbättras, vilket bör ge regeringen till känna. Missgynnandet av kvinnor sker också på det strukturella planet. Vissa kommuner har observerat att unga kvinnor i behov av sfi och arbete, inte har någon möjlighet att delta i undervisningen, eftersom de saknar barnomsorgsplats. En metod som visat bra resultat för att lösa denna problematik är att kombinera barngrupper med mammagrupper i svenskundervisningen. Ute i landet pågår många lokala aktiviteter och projekt i det tysta. Syftet med dessa är dels att ge kvinnor möjligheter att komma ut i samhället, dels stärka deras självförtroende. Det som erbjuds är t.ex. olika hälsofrämjande aktiviteter, som cykling, simning, matlagning som i sin tur ger ett aktivare liv och skapar nätverk. Andra aktiviteter utgår från de olika färdigheter och kunskaper som kvinnorna har. De goda exemplen i landet från empowerment på hemmaplan bör kartläggas. Den samlade kunskapsbanken kan sedan användas och uppmuntra kommuner, organisationer och andra aktörer att upprätta handlingsplaner som underlättar för kvinnor att komma ut i samhället. Detta kan ses som ett första steg till en plats i samhället och på arbetsmarknaden och kan genomföras genom liberalernas jobb- och utvecklingsgaranti. I förekommer kvinnlig könsstympning, trots att det är förbjudet i lag . Ännu har inget enda fall av omskärelse lett till en fällande dom. Ett uppmärksammat fall kan förhoppningsvis ge ett tydligt prejudikat, som visar att svensk lag går före kvinnoförtryckande sedvanor. Här är en förstärkning av arbetet med information i samverkan med invandrares föreningar och andra delar av det civila samhället önskvärd, men också en skärpning av lagstiftningen bör övervägas. Det bör ge regeringen till känna. Tvångsäktenskap och barnäktenskap måste motverkas. Möjligheten att ge dispens från lagens krav på 18-årsgräns för att ingå äktenskap är tveksam ur både svensk lags och FN:s barnkonventions synvinkel. En förändring bör genomföras , vilket bör ge regeringen till känna. För vidkommande bereds frågan i genom utarbetandet av en proposition avseende barnäktenskap, tidigare aviserad . Regeringen har emellertid skjutit på propositionen, som är tänkt att överlämnas till först . liberalerna anser det angeläget att regeringen håller sig till den tidsplan som aviserats och att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag , dock senast . Morden på de unga kvinnor som brutit med sina familjer som inträffat betyder att rättssamhället har misslyckats. Vi har inte kunnat ge dem det stöd och det skydd de har rätt till. Ansvaret för detta ligger på skolan, sociala myndigheter och polisen. Kunskapen hos lärare, socialsekreterare, handläggare och utredare hos polisen inom områden där det bor många invandrare måste öka. Dessa myndigheters ansvar att upptäcka och ta itu med barnmisshandel eller andra misshälligheter inom familjen är inte mindre för att den drabbade har en annan nationalitetsbakgrund, men däremot skapar det svårigheter för socialsekreterare, psykologer med flera yrkesgrupper vars kunskaper inte kan användas med hänsyn till språkliga och kulturella barriärer. är skyldig att underrätta vårdnadshavaren om en utredning har inletts om en minderårig. Det utgör ibland ett hinder mot att hjälpa ungdomar som hotas av sina egna familjer. Det bör bli möjligt för att i extrema fall agera för en minderårig utan vårdnadshavarens kännedom. Vi får heller inte tveka att ge unga kvinnor som är hotade samma tillgång till skyddsutrustning som lagen ger kvinnor som utsatts för misshandel av sin partner, bara därför att hotet kanske kommer från en far eller annan manlig släkting. kanske det inte är sådan skyddsutrustning som behövs, men när den behövs borde den vara lika självklar. I en motion om bl.a. åtgärder för att bekämpa kvinnovåld presenterar liberalerna ett antal förslag, bland annat av rent teknisk natur, som skulle effektivisera detta skydd. Den som genom att utöva auktoritet, våld, kvinnlig könsstympning, praktisera tvångsäktenskap med mera vill upprätthålla ett kvinnoförtryck inom familjen eller släkten kan inte leva i . Även då dessa problem berör ett mindre antal, får vi inte blunda för att de existerar i vårt land. Det sätter svensk lag stopp för, och den lagen ska tillämpas. Valet av som tillflyktsort undan annat förtryck i hemlandet medger inte heller detta. Detta måste vara klart. Därför bör påföljden för liknande kränkningar av kvinnornas lika värde skärpas. Vi tror att frågor kring det svenska medborgarskapet är viktiga, också i ett integrationsperspektiv. Det kan tyckas paradoxalt, eftersom många invandrare inte är svenska medborgare och inte heller har någon ambition att bli det. Det sägs ibland att där segregationsproblemen är störst är medborgarskap ingen aktuell fråga. Men vi har en annan uppfattning. Vi menar att möjligheten till medborgarskap tidigt ska stå klar för invandrare som kommer hit. Medborgarskapet ger unika rättigheter, till exempel rösträtt i riksdagsval och en ovillkorlig rätt att stanna i , som inte kan uppnås på annat sätt. Men medborgarskapet ska också vara förenat med vissa tydliga krav. Dit hör exempelvis att inte bedriva brottslig verksamhet man har uppehållstillstånd. Det ska alltså vara något eftersträvansvärt att bli svensk medborgare. Medborgarskapet ska vara ett erkännande av att man uppfyllt ett antal kriterier som ger vissa fördelar. Om det blir så, kan det ha positiva effekter redan tidigt i integrationsprocessen. Med denna syn är det naturligt att själva erhållandet av medborgarskapet förknippas med en viss högtidlighet. I flera av kommuner har medborgarskap delats ut i samband med mindre ceremonier som uppmärksammar händelsen och dess betydelse för de involverade. Det är en positiv sak att markera inträdet som medborgare i det svenska samhället. Med anledning av de positiva erfarenheterna bör man överväga att genomföra medborgarskapsceremonier i större utsträckning och med en officiell innebörd. Att ge ett konkret tecken på det nya medborgarskapet som ett bevis på tillhörighet och deltagande i det svenska samhället bör förstärkas. Med denna syn är det också naturligt att acceptabla kunskaper i svenska språket blir ett krav för medborgarskap. Om medborgarskapet ska kunna utnyttjas förutsätter det kunskaper om svenska lagar och andra förhållanden som i sin tur kräver vissa kunskaper i svenska språket. För att kunna delta i samhällslivet krävs ett visst mått av språkkunskaper. liksom i tidigare års riksdagsval fanns invandrartäta bostadsområden där färre än hälften röstade. Vi är inte nöjda med det. Bättre språkkunskaper är ett sätt att nå en förändring. Motsvarande regel för medborgarskap finns också i de allra flesta länder och har tidigare förekommit i . Det ska naturligtvis finnas undantag, exempelvis personer med handikapp eller gamla människor som är analfabeter när de kommer hit eller har mycket svårt att lära sig ett nytt språk, men ändå bör få bli medborgare. Dispens ska dock inte ges till kvinnor och män som gifter sig med en person som är svensk medborgare. Således kan man inte automatiskt slippa språkkravet på grund av äktenskap, då det skulle kunna få negativa konsekvenser för bland annat invandrarkvinnor som kan bli isolerade av att inte lära sig språket. Med den tid det tar att bli svensk medborgare och med den svenskundervisning som erbjuds, är det inget orimligt krav att den som vill bli svensk medborgare tillägnat sig en acceptabel förmåga att förstå och själv tala svenska. Enligt uppfattning bör frågan om den exakta kunskapsnivån som ska krävas för medborgarskap utredas vidare, men utgångspunkten ska vara att sfi-nivån ska räcka. Språktesterna bör genomföras så obyråkratiskt och så rättssäkert som möjligt. Språkkravet ska dock inte gälla för att få komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är bättre och mer effektivt att personen går på en introduktionskurs i svenska och så fort som möjligt kommer ut i arbetslivet, där studierna sedan kan kombineras med arbete. Genom de förändringar av sfi-undervisningen som liberalerna föreslår är det vår övertygelse att de allra flesta kommer att klara språktestet. liberalerna anser att en ny medborgarskapsutredning bör tillsättas, vilket bör ge regeringen till känna. Där ska alla de detaljförslag som den förra utredningen stoppade tas fram. Formerna för medborgarskapsceremonier och språkkrav bör slås fast i lag. är det ett reellt problem för många invandrare att de saknar de identitetshandlingar som krävs för svenskt medborgarskap. Medborgarlagstiftningen ska därför ses över så att det blir möjligt för dessa individer att erhålla svenskt medborgarskap. 10 Skolpolitiken som murbräcka mot segregation Enligt saknade var femte elev med utländsk bakgrund som lämnade grundläggande behörighet till studier på ett nationellt program. Siffran ska jämföras med att det totalt är var tionde elev som saknar behörighet. Elever med utländsk bakgrund nådde i genomsnitt sämre betyg än elever med svensk bakgrund. var det endast omkring hälften av de barn som kommit till som lämnade med kompletta avgångsbetyg. I sammanhanget bör dock konstateras att efter kontroll av social situation var risken allmänt sett inte större för elever med invandrade föräldrar att få låga eller ofullständiga betyg än vad den var för deras helsvenska kamrater. I och med att många nya svenskar har en sämre social situation än de gamla svenskarna tenderar utanförskapet att gå i arv. Den nuvarande skolpolitiken har misslyckats med att utjämna skillnaderna och ge de nya svenskarna en god skolutbildning. En bra skola, som är anpassad efter den enskilde elevens förutsättningar, är den bästa vägen att skapa ett mer jämlikt samhälle. Den som får med sig en god utbildning har alla möjligheter att klara sig på den moderna arbetsmarknaden. Den som inte får det har däremot begränsade möjligheter att hävda sig i ett arbetsliv som ställer allt högre krav på den enskilde arbetstagarens kunskapsnivå. En bra skola är därmed den mest effektiva murbräckan i arbetet mot segregation. 10.1 Krav och tydliga mål ger resultat Studier visar att skolan i brister när det gäller att vara tydlig och berätta vilka krav och förväntningar det finns på eleverna. Resultatet blir att eleverna inte känner sig delaktiga och saknar kunskap om vad som krävs av dem. Vi har en skola där betygen sätts sent. Det tror vi i liberalerna är en viktig anledning till att det ofta är först i årskurs åtta eller nio som informationen om att eleverna har svårt att nå målen kommer. Och ju senare informationen kommer, desto senare kan man sätta in det stöd som behövs. Tydliga mål och utvärderingar, extra tid för de elever som behöver det samt fokus på svenska, matematik och engelska kan skapa en skola där alla kan lyckas. Skolan måste få vara skola. Det finns en tendens att tona ner lärarnas specifika professionalism att förmedla kunskap till förmån för andra kompetenser. Det är farligt om läraryrket tappar sin unika kompetens. En svensklärares främsta uppgift är att lära en elev att läsa, även om eleven har sociala problem. Det är kanske ännu viktigare att satsa på kunskapsinhämtandet för just de eleverna. En elev som lär sig blir mindre frustrerad. Vad som ovan anförts om vikten av tydliga mål och utvärderingar i skolan bör ge regeringen till känna. 10.2 Hårdsatsa på läsning tidigt! Elever med invandrarbakgrund kan nästan aldrig få samma stimulans hemifrån i det svenska språket som andra elever. För att bli jämlik måste skolan kompensera för detta. Genom att prioritera läsning och skrivning redan från förskoleklassen kan barn med invandrarbakgrund komma lika långt i svenska som sina kamrater med helsvensk bakgrund. Förra mandatperioden införde liberalerna ett läsutvecklingsschema (LUS) i ett antal av skolor, och liknande scheman har på initiativ införts i flera andra kommuner. Schemat innehåller en 23-gradig skala enligt vilken elevens läsutveckling följs upp. Tanken är att genom tydliga målbilder och krav bidra till att eleven lär sig läsa och skriva. Resultaten är häpnadsväckande. I Oxhagsskolan, där av eleverna har annat modersmål än svenska, klarar att läsa och skriva på godkänd nivå i årskurs 3. Jag kan inte med ord beskriva hur mycket detta betyder för våra elever, det har skapat en fantastisk läslust och vilja att kunna läsa. Så kommenterar det nya läsutvecklingsschemat (DN ). De principer som ligger till grund för bör få genomsyra hela skolan, vilket bör ge regeringen till känna. Det ska vara tydligt för eleverna vad de ska uppnå, studieresultaten ska utvärderas regelbundet, utfallet av utvärderingarna ska kommuniceras på ett tydligt sätt till alla berörda, alltså eleven, föräldrarna och skolan, och för elever där resultaten brister ska det finnas vidsträckta möjligheter till stöd i form av tid och extra personalinsatser. Genom modersmålsundervisning kan en elev med invandrarbakgrund få hjälp att behålla kontakten med sina föräldrars kultur. I en internationaliserad värld är flerspråkighet en ovärderlig tillgång. Det handlar då inte bara om att kunna engelska och franska. Språk som arabiska, ryska och kinesiska blir allt mer värdefulla att kunna. Modersmålsundervisningen bör dock i huvudsak bedrivas utanför schemalagd tid så att den inte tar tid från ordinarie ämnen. När detta är sagt finns det anledning att framhålla att modersmålsundervisningen och modersmålslärarna i många fall spelar en positiv roll för invandrarbarnens integration. Barn som inte kan svenska när de börjar skolan kan ofta använda modersmålsläraren som lots in i andra ämnen, där undervisningen bedrivs på svenska. Även om svenskstudierna bedrivs intensivt, finns det ett skede där det är en trygghet att kunna fråga någon på det egna modersmålet. Det är alltså uppfattning att modersmålsundervisning ska erbjudas i den omfattning som sker, men att formerna måste ses över. Det är inte acceptabelt att de elever som bäst behöver den ordinarie skolundervisningen går miste om delar av den. I de fall modersmålsundervisningen är och upplevs som viktig, finns det en beredskap hos barnen och deras familjer att acceptera att undervisningen förläggs till tider då annan undervisning inte pågår. Vad som ovan anförts om modersmålsundervisning bör ge regeringen till känna. Ingen elev ska lämna utan att kunna läsa och skriva. börjar elever i gymnasieskolans individuella program om de inte har nått mål i matematik och svenska. av eleverna där avslutar sin gymnasieutbildning. Insatserna måste komma mycket tidigare. Därför anser liberalerna att det individuella programmet ska avskaffas och resurserna istället föras över till . Lärarna måste noga följa alla elevers läs- och skrivutveckling. För elever som behöver det ska läs- och skrivträning tillåtas att prioriteras före allt annat. Skolans kvalitet är en avgörande faktor för var människor väljer att bosätta sig. En väg att bryta bostadssegregationen är därför att satsa extra resurser på skolor i utsatta områden.