mot · GR02So503 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är inte politisk styrning som saknas i svensk sjukvård, utan möjligheter och rättigheter. Det saknas möjligheter för personalen att utveckla vården och rättigheter för patienterna att ställa krav på den. Det primära är inte brist på resurser utan på väl använda resurser. Först när dagens resurser används väl kan behovet av mer resurser bedömas och väl avvägda, meningsfulla, tillskott göras. Konkurrens och bra ersättningssystem gynnar patienten. När det största problemet är brist på sjukvård, manifesterat i ringlande sjukvårdsköer, är det inte en bra lösning att förbjuda eller hindra privat vård. Huvudproblemet är inte att det är för många som vill erbjuda sjukvård, utan motsatsen. Flera olika vårdgivare som tillåts hitta nya sätt att arbeta, gärna med överskott, i stället för som oftast stora underskott gynnar naturligtvis patienten. Det finns statliga myndigheter som övervakar kvalitet och tillgänglighet, som patienternas rätt att få välja vård stimulerar till förbättrad kvalitet. Detta bör vara en garanti för god vård. Forskare betonar i stället vikten av korrekt utformade ersättningssystem. Utformningen av ersättningssystemen påverkar effektivitet och produktivitet i högre utsträckning än sjukhusens organisationsform, framhålls i Vinsten som drivkraft. Slutsatsen blir att skillnaden mellan icke vinstorienterade och vinstorienterade producenter blir mindre på en konkurrensutsatt marknad än en icke konkurrensutsatt marknad. Det betyder att landstingens sjukvård blir bättre om den utsätts för konkurrens också av vinstdrivande företag. Slutligen och följaktligen anser författarna att ett förbud mot en viss organisationsform riskerar att få den indirekta effekten att konkurrensen minskar med följd att såväl kvalitet som effektivitet kan bli lidande. Det är även viktigt att peka på att den sjukhusledning som sätter vinst framför god vård inte kommer att bli särskilt framgångsrik. som sjukhus som ständigt visar röda siffror förr eller senare kommer att få svårt att upprätthålla en hög vårdkvalitet, alldeles oavsett om ägaren är privat eller offentlig. På motsvarande sätt ger vinst möjlighet att investera i verksamheten och i sjukhusets utveckling. Förnyelsen av den svenska sjukvården bör först av allt handla om hur man skall släppa fram alternativ till den offentliga verksamheten. All erfarenhet visar att när alternativen visar på nya möjligheter så förändras också den offentliga sjukvården i rätt riktning. Då uppnås en verklig allemansrätt i vården. Omvänt gäller att så länge de grundläggande förändringarna av villkoren för sjukvården uteblir, så länge kommer sjukvårdskrisen att bestå. Borgerligt styrda landsting gör aktningsvärda försök att inom det befintliga regelverket förbättra situationen, men kan inte gå längre än regering och riksdag medger. Det avgörande sjukvårdsproblemet i är att Socialdemokraterna av dogmatiska skäl vägrar acceptera en förnyelse av vården som finns inom räckhåll. 11 Våra förslag för en bättre sjukvård med ökad patientmakt Med våra reformer byter man perspektiv på sjukvården, från kostnad till resursskapande verksamhet. Fler människor behandlas och rehabiliteras och fler kan delta i arbetslivet. Våra gemensamma resurser växer genom att sjukvården blir en högteknologisk och forskningsintensiv tillväxtmotor med en mycket stor andel välutbildad personal. Den svenska sjukvårdens kvalitet avgörs långsiktigt av dess förmåga till förnyelse. Det går inte att erbjuda en god hälso- och sjukvård utan att snabbt ta till sig de medicinska forskningsrön som finns i världen. De som vinner på detta är både patienterna som snabbare får tillgång till nya metoder i vården och personalen som får del i vinsten och möjlighet att vara med och utveckla spjutspetssjukvård. Vi vill se sjukvården som en viktig del i den nya ekonomin. Vi vill byta perspektiv på sjukvården från kostnad till resursskapande verksamhet. En kunnig, kompetent och engagerad personal är vårdens största tillgång. Med ett sådant synsätt är dagens landstingsskattefinansierade sjukvård driven i monopolform ingen lösning som har framtiden för sig. Ett nytt sätt att finansiera sjukvården måste till. Ofta bär sjukvårdsanställda på idéer om hur en mer framgångsrik vård skall organiseras och bedrivas. Ett sätt att förverkliga idéerna är att starta eget. En sådan utveckling försvåras om det finns starka offentliga institutioner som gör anspråk på monopolställning. Med dominerande offentliga vårdgivare är det svårt att få till stånd den nyetablering av vård som är nödvändig för en förnyelse av sjukvården. Om skall klara de ökade krav som utvecklingen kommer att ställa på sjukvården, måste de stela ineffektiva system som skapar köer och hindrar utveckling reformeras. Sjukvården är en av de snabbast växande delarna av världsekonomin samt därutöver drivande för kunskapsutvecklingen. Den globala efterfrågan på sjukvård är i brant stigande och investeringarna i utveckling och forskning enorma. I beräknas investeringarna i sjukvården fram summera till 5.000 miljarder USD. Bara inom läkemedelsforskning investeras 40 miljarder USD. Vi står vid ett vägskäl. Det är de beslut som fattas i om den svenska sjukvården som avgör huruvida vårt land kan ta tillvara de goda förutsättningarna och möjligheterna att utveckla en sjukvård i världsklass, en sjukvård som får också utländska patienter och högteknologiska företag att söka sig hit. Kan sjukvården ta till vara mänskliga och ekonomiska resurser, samverka med näringsliv, utnyttja globaliseringens möjligheter, då kan svensk sjukvård bli en tillväxtmotor och inte ett finansieringsproblem. Om fel beslut fattas kommer svenska patienter, forskare, personal och företag i stället att söka sig härifrån, och vi får inom en sjukvård som bara nödtorftigt klarar det akuta men inte mer. Globaliseringen och den snabba IT-utvecklingen kan inte mötas med en strategi som har förbud och centrala planer som hörnstenar. De nya utmaningarna måste mötas i en anda av öppenhet för nya idéer och nya aktörer. 12 Inför en nationell vårdgaranti samt ge försäkringskassorna möjlighet att köpa vård Inför en nationell vårdgaranti som innebär att ingen skall behöva vänta på operation eller behandling efter det att behovet fastställts, samt ge försäkringskassorna möjlighet att köpa vård. Vi vill införa en nationell vårdgaranti som innebär att ingen skall behöva vänta på operation eller behandling, efter det att behovet fastställts. Klarar inte det egna av att ge vård inom , skall man kunna få vården utförd hos ett annat landsting eller hos en privat vårdgivare. Vårdgarantin kommer att bidra till att riva gränser mellan landstingen och mellan olika sjukhus på ett sätt som förbättrar resursutnyttjandet. Med vårdgarantin synliggör man för landstingen och för de enskilda sjukhusen en del av de kostnader som köerna i vården för med sig. Genom att inte ta emot patienter går sjukhusen miste om resurser. De uppmuntras på så sätt att förändra verksamheten så att köer inte uppstår. Att patienterna kan ta med sig resurserna till en annan vårdgivare gör att vårdgarantin kan ses som ett första steg mot en allmän obligatorisk hälsoförsäkring. Pengarna följer patienten till den vårdgivare hon väljer. Vi delar inte regeringens bedömning att införandet av en vårdgaranti skulle vara mycket resurskrävande och orealistiskt. Inte minst erfarenheterna från den tidigare borgerliga regeringsperioden visar att en garanti leder till minskade kötider. Det är heller inte så att man sparar pengar genom att låta människor stå i kö. Tvärtom är köer och väntan ett samhällsekonomiskt slöseri av stora mått. Däremot ställs naturligtvis krav på bättre organisation och ledarskap, liksom bättre resursanvändning vad gäller personal, utrustning och lokaler samt andra ersättningsformer, om en vårdgaranti skall kunna fungera. När sjukvården, som är fallet, inte lyckats ge människor vård inom rimlig tid uppstår köer. För att få bort dessa kommer det initialt att krävas extra resurser. För detta ändamål avsätter vi extra medel . far många människor illa då landstingen inte klarar av att ge vård . Många tvingas till långa sjukskrivningar helt i onödan, andra t.o.m. beviljas sjukersättning fast de inget hellre vill än att få hjälp för att komma tillbaka till arbetslivet. tvingas satsa stora resurser på sjukersättningar och sjuklön, och en betydande del av deras kompetens måste användas för rena utbetalningar och pensioneringsärenden. Regeringen visar med sina förslag att man har kapitulerat inför problemen. Ett passivt tillskjutande av ytterligare medel till sjukersättningar är ingen lösning. Tvärtom är det både en djupt mänsklig tragedi och ett samhällsekonomiskt slöseri att inte föreslå åtgärder som påskyndar tillfrisknande och gör det möjligt för människor att kunna återgå till arbete. I ett senare avsnitt föreslår vi att en obligatorisk hälsoförsäkring införs. Som ett led i introduktionen av denna och för att göra det möjligt att minska sjukdomstid, korta sjukskrivningar, påskynda tillfrisknande och rehabilitera till ett så normalt liv som möjligt samt undvika långtidssjukskrivningar och sjukersättningar vill vi förstärka den nationella vårdgarantin. Det sker genom att vi ger försäkringskassorna möjlighet och medel att upphandla vård åt patienter som är föremål för kassornas åtgärder. Detta gäller alla patienter som inte kan erbjudas vård av från det behovet fastställts. Så fort besked om väntetid ges kan kassan börja agera. En sådan insats stärker vårdgarantin. Vi avsätter också särskilda medel för att påskynda rehabiliteringsinsatser. Försäkringskassorna kan om de så önskar teckna avtal med olika sjukvårdshuvudmän om köp av rehabiliteringsinsatser, t ex enligt den modell som redan finns när det gäller Finsam. Kassorna skall kunna köpa vårdplatser utomlands. I , genom avtal med , , och , är detta redan möjligt. Genom vårt förslag stärks den vårdgaranti vi vill införa, som garanterar alla en vård , ytterligare. De resurser som avsätts för att korta köerna inom vårdgarantin kommer då i huvudsak att riktas mot åtgärder för barn och äldre. Det underlättar också för landstingen att leva upp till prioriteringsriktlinjerna. 13 Inför en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla Inför en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Tillåt intresserade landsting och regioner att starta försök med kundvalsmodeller där pengarna följer patienten. Att få vård av god kvalitet, när man behöver den, är en fundamental rättighet i ett välfärdssamhälle. Patienten måste få en starkare ställning i sjukvården. är hennes rättigheter enbart politiska, indirekta och kollektiva. Det är därför vi föreslår att alla medborgare skall omfattas av en obligatorisk hälsoförsäkring. Med en sådan följer pengarna patienten, som alltså styr resurserna genom eget val av vårdgivare. Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård och välja bort dålig vård. Den obligatoriska hälsoförsäkring som vi föreslår skall omfatta alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Den finansieras gemensamt. Alla människor skall vara anslutna till valfri försäkringskassa eller motsvarande som administrerar försäkringen. Varken offentliga eller privata försäkringskassor skall få plocka russinen ur kakan, t.ex. genom att välja bort särskilt resurskrävande patienter. Avgiften skall bero på inkomsten och fastställas av . Ingen betalar mer än . Försäkringskassorna tilldelas medel ur dessa avgifter. Försäkringsmodellen innebär alltså att sjukvårdens pengar öronmärks; i försäkringsmodellen går de pengar som betalas in helt och hållet till sjukvård. Resurserna, som handhas av olika myndigheter, samordnas på ett för patienterna och vården optimalt sätt. Då stimuleras effektiv resursanvändning. Då en övergång till ett annat finansierings- och producentsystem är en stor och omfattande förändring bör försöksverksamhet i begränsad storlek med kundvalsmodeller där pengarna följer patienten få ske. Lämpligt kan vara att inom regionförsöken tillåta sådana försöksområden. 14 Minska lidande och frigör resurser genom bättre samordning Samordna läkemedelsförmånen, liksom delar av sjukförsäkringen, sjukbidragen och rehabiliteringen, med sjukvården inom ramen för en obligatorisk hälsoförsäkring. De ekonomiska medel som tillförs hälsoförsäkringen bör självklart omfatta den del av landstingsskatten som går till sjukvård och de statliga ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen. På bör även de delar av sjukpenningförsäkringen och sjukersättningen som avser rehabilitering ingå. Därigenom kan de offentliga resurserna utnyttjas bättre, eftersom avvägningar mellan rehabilitering, vård, sjukskrivning och sjukersättning görs i ett helhetsperspektiv och i ett sammanhang. Med överblick över hela vårdkedjan öppnas möjligheter att sträva mot en bättre hälsa och en bättre ekonomi genom förebyggande vård och bättre utvärdering av vårdinsatserna. Resurser frigörs till vård när kostnaderna för bl.a. sjukskrivningar minskas genom att köerna försvinner. Även statens subventioner av läkemedel bör ingå i hälsoförsäkringen. Ett antal samordningsfördelar skulle därmed kunna uppnås, inte minst vid introduktion av nya läkemedel som ju initialt ofta har en högre kostnad men som genom bättre effekter bidrar till en effektivare vårdinsats totalt sett. Nya och bättre läkemedel har minskat lidande och gjort att fler människor har fått möjlighet att leva ett bättre och längre liv. 15 Släpp fram mångfald och alternativ i vården Släpp fram fler privata alternativ i vården för att skapa bättre och effektivare vård samt bättre arbetsmiljö och villkor för personalen. Utvecklingen i och utomlands går mot en ökad andel privat, men offentligt finansierad, vård. Det hänger delvis samman med en vilja att öka mångfalden inom sjukvården. Antalet vårdplatser blir allt färre, bland annat som en logisk följd av effektivare behandlingsmetoder. Kvaliteten och kunskapsinnehållet på den enskilda kliniken blir i stället allt viktigare. Specialiserade kliniker ofta privata kan i stor utsträckning ligga fristående och ändå samarbeta med andra kliniker. Två mycket goda exempel är Närsjukvården och Geriatriken i . Båda drivs i aktiebolagsform med tydliga avtal och med stor andel av personalen som delägare. Bara en knapp fjärdedel av västvärldens invånare lever i länder där sjukvården i dominerande utsträckning tillhandahålls av offentliga vårdgivare. En ökad mångfald och konkurrens ger stora välfärdsvinster, inte bara genom ökad tillgänglighet och kvalitet utan också därför att resurser frigörs. Ökad konkurrens mellan vårdgivare kan att döma av genomförda studier ge mer och bättre vård motsvarande av dagens sjukvårdskostnader. Inom ramen för den hälsoförsäkring som vi föreslår skulle det nuvarande landstingsmonopolet brytas upp till förmån för en mångfald av vårdgivare. Våra förslag om en obligatorisk hälsoförsäkring och vårdgaranti ger ett ökat utrymme för alternativ till den offentliga vården genom att människor kan välja den vårdgivare som passar dem bäst. Det skapar drivkrafter för förnyelse, ökad mångfald, större kreativitet och ökat inflytande för personalen. Hälsoförsäkringen kommer att leda till en mängd helt nya lösningar. Det gäller inte minst i glesbygden, där vård kommer att kunna bedrivas i nya former med bättre samordning av resurser. Sjukhusen blir självständiga enheter och deras framtid avgörs inte av politiker, utan av patienternas val. Staten har dock ett övergripande ansvar för tillgången till vård över hela landet och för den högspecialiserade vården. Med flera alternativ och större möjligheter för de befintliga alternativen att utveckla sin verksamhet uppnås en verklig allemansrätt i vården. Det är en sådan handlingsplan svensk sjukvård behöver, inte en handlingsplan som syftar till att släta över befintliga missförhållanden och förstärka politikernas roll i sjukvården. 16 Inför verklig valfrihet i primärvården/närvården och avveckla remisstvång till specialistläkare Inför verklig valfrihet i primärvården genom att pengarna följer patienten. Avveckla remisstvång till specialistläkare. Möjliggör för läkare över pensionsåldern liksom läkare med annan specialitet än allmänmedicin att arbeta i primärvården. Motsvarande bör även gälla annan personal med patientansvar, t.ex. sjuksköterskor. Om patientens valfrihet stärks, pengarna följer patienten och etableringsfrihet införs säkras mångfald liksom bättre tillgänglighet för patienterna. Det gäller inom hela sjukvården och naturligtvis även inom primärvården. Vi anser att landstingen inte skall ha rätt att införa remisstvång till specialistläkare. Remissförfarandet kan enligt vår uppfattning totalt sett föra med sig ett ökat antal läkarbesök samt förlänga väntetider till undersökning och behandling. Om primärvården skall kunna nå ut bättre till patienterna måste den göra det på sina egna meriter, d.v.s. genom att göra det mödan värt för patienterna att gå dit först. Om man låter personalen ta ett större eget ansvar för verksamheten, t.ex. genom alternativa driftsformer och kooperativ, blir det lättare att rekrytera och behålla vårdpersonal. Vi tror att många läkare och sjuksköterskor som arbetar utomlands eller i andra verksamheter skulle vara beredda att komma tillbaka om villkoren i vården förbättrades. hindras dessutom regelmässigt läkare med annan specialitet än allmänmedicin att arbeta i primärvården. Det tycker vi är fel. En breddad kompetens i primärvården är ytterst angelägen, inte minst eftersom primärvården får ta hand om allt fler mycket vårdkrävande patienter. 17 Öppna gränserna för vård Patienter i som på sedvanligt sätt har fått behovet av en operation eller behandling fastställt här hemma skall kunna söka nödvändig vård utomlands. Den vårdgaranti vi föreslår kan även bidra till att sudda ut den rigida gränsdragning som fortfarande upprätthålls mellan svensk och utländsk sjukvård. Vi anser att vårdgarantin även bör innebära rätt att söka vård i utlandet, på samma sätt som i grannlandstinget eller hos andra vårdgivare i . En gränslös sjukvård är en bra och naturlig utveckling. Det skulle kunna stimulera till bättre resursutnyttjande, t.ex. genom att ledig kapacitet rapporteras till databaser och patienten kan få aktuell information om kötider m.m., i och utomlands. Patienten kan då själv välja. För verkligt högspecialiserad vård är fortfarande ett litet land. Det kan inte minst därför vara både bättre och billigare att använda utländsk kompetens i vissa fall. Svenska patienter måste kunna dra nytta av utländska läkares kompetens, på samma sätt som utländska patienter måste få ökade möjligheter att komma till för att få vård av svenska läkare. Ett land med en väl fungerande sjukvård har ingen anledning att hindra sina egna medborgare från att söka vård utomlands. Ett land med dåligt fungerande sjukvård bör heller inte göra det; en sådan politik förvägrar medborgarna bästa tillgängliga vård och tar dessutom bort trycket på förbättringar av den egna sjukvården. 18 Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet på sjukvårdens område. Inom sjukvården finns alltid risk för att det blir fel, inte sällan med ödesdigra konsekvenser för enskilda människor. Det offentligas uppgift måste vara att svara för effektiva kontroll- och tillsynsåtgärder som så långt möjligt förhindrar att fel uppkommer, men också sprider erfarenheterna av gjorda misstag, så att de inte behöver göras igen. Det är angeläget att bryta ut tillsynsdel och göra den till en självständig oberoende verksamhet. har redan kompetens inom området hälso- och sjukvård, samt en regional organisation som lämpar sig för kvalitetsuppföljning. HSU 2000 har begärt en översyn av tillsynsverksamheten, bl.a. med inriktning på en sammanhållen tillsyn för hela vårdområdet, där och länsstyrelsernas tillsyn sammanförs till en självständig myndighet. Vi stöder denna tanke. En statlig medicinalstyrelse bör alltså ansvara för godkännande och kvalitetskontroll på sjukvårdens område. Medicinalstyrelsen skall godkänna vårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svara för kvalitetssäkring och regelbunden medicinsk revision, utgöra en instans dit allmänheten kan vända sig med klagomål samt svara för den övergripande tillsynen. Medicinalstyrelsen skall utnyttja resurser som finns i dagens socialstyrelse. Kraven skall vara lika för alla som bedriver sjukvård; även offentlig vård måste kontrolleras. Den producent eller försäkringsgivare som inte lever upp till kraven och inte snabbt bättrar sig skall kunna avföras från systemet. 19 Förbättra IT-utbildningen i vården Förbättra undervisningen kring IT i sjukvårdsutbildningarna. IT-teknikens intåg i sjukvården innebär en särskild utmaning för tillsyn och kvalitetskontroll på det medicinska området. är det viktigt att komma ihåg att IT i vården bara är ett nytt redskap. Man har alltid måst överföra, spara och bearbeta information inom vården. Skillnaden är att det nu finns bättre metoder för att göra detta. Det finns inte någon anledning att kräva ny lagstiftning för att reglera den nya tekniken. Det är inte sättet att överföra information som skall regleras, utan innehållet i informationen. Det offentligas uppgift ligger på ett annat plan. Strukturen i sjukvården måste vara sådan att kliniker och mottagningar tar till sig den nya tekniken och de nya möjligheterna. Och de utbildningar som leder till vårdyrken måste redan på ett tidigt stadium förbereda studenterna på den mycket informationstunga verksamhet som senare kommer att möta dem. Internationellt sett har ämnet medicinsk informatik utvecklats och har , framför allt i och , en etablerad institutionell position inom medicinska fakulteter. Motsvarande är under utveckling i de flesta av världens länder, och allt flera lärosäten sätter medicinsk informatik på schemat. Stora delar av den svenska utbildningen i medicinsk informatik baserar sig emellertid fortfarande på enskilda entusiasters initiativ. För att ta tillvara alla de möjligheter som IT i vården ger med beaktande inte minst av de krav på säkerhet och tillförlitlighet som måste ställas krävs enligt vår uppfattning en mycket mera målmedveten utbildning av svensk vårdpersonal än vad som är fallet . Undervisning i IT-användning bör därför ges blivande läkare och sjuksköterskor samt övrig vårdpersonal från första terminen och sedan regelbundet under hela utbildningen, integrerat i alla kurser. För att säkerställa en sådan utveckling borde en särskild lärostol i medicinsk informatik inrättas vid varje medicinsk fakultet. 20 Satsa på en medicinsk forskning i världsklass Ge ökat stöd till den bästa forskningen. Inrätta ett svenskt och hälsa, efter amerikansk förebild. Långsiktigt sett ligger den stora potentialen för förbättrad hälsa i nya landvinningar på bl.a. det medicinska området, och sjukvårdens utveckling drivs av den medicinska forskningen. har haft en god förmåga att överföra vetenskapliga resultat till diagnostiska metoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel. Inom läkemedel och biomedicin befinner sig i den internationella forskningsfronten. Detta är också ett område som kan få helt epokgörande betydelse. håller dock på att tappa sin ledande roll inom klinisk forskning. Återväxten av forskare måste tillgodoses om kreativa forskningsmiljöer av internationell klass skall kunna upprätthållas. står inför ett generationsskifte där betydande delar av de etablerade forskarna går i pension . ökar de svenska företagens benägenhet att investera i forskning utomlands. För att ge maximal kraft åt ansträngningarna att ligga i den medicinska och biomedicinska forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt efter amerikansk förebild. och hälsa skall kraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupa forskningen inom olika discipliner med anknytning till hälsa och sjukvård i vid mening.