mot · GR02Kr329 · 2003-10-07 00:00:00 — Vi vill betona vikten av att folkbildningen på grund av utredningsarbeten inte får lämnas utan satsningar med hänvisning till en framtida utredning eller komma i bakvattnet när det gäller satsningar på det livslånga lärandet. har genomfört en utvärdering om myndighetsuppgifter och har självt genomfört en undersökning bland folkbildningens deltagare. Det är viktigt att dessa utvärderingar tas till vara så att det inte blir ett dubbelarbete. Vi anser dessutom att utvärderings- och utredningsarbetet riskerar att förlora nyanser om inte representanter för folkbildningen engageras. Folkbildningen får ett stort ekonomiskt stöd av det offentliga, både från staten och kommunerna. går från statskassan till folkbildning och folkrörelser. är det viktigt att påpeka att det offentliga stödet minskat kraftigt . har stödet från kommunerna sjunkit och statsbidraget . Det finns ett antal kommuner som inte ger något stöd alls till folkbildningen. Det minskade stödet har inneburit kraftiga rationaliseringar och högre avgifter. Det blir allt svårare för folkbildningen att nå de ekonomiskt svagaste grupperna. Det här är en oroande utveckling som vi följer med vaksamhet. 8.2 Folkbildning för utbildning Folkbildningen är en unik utbildningsform vars roll inom det livslånga lärandet inte får underskattas. För många som har haft det svårt i den vanliga skolan har folkhögskolornas alternativa pedagogik och metodik inneburit en ny chans, ofta med fantastiska resultat för den enskilde. Totalt samlar folkhögskolorna runt 100 000 deltagare och deras verksamhet är värd ett starkt stöd från samhället. Folkbildningen skapar möjligheter för människor att studera inom i stort sett vilket område som helst, vilket skiljer denna utbildningsform från den institutionella utbildningen. Folkbildningen har dessutom utarbetat goda möjligheter för funktionshindrade att få utbildning anpassad efter sina behov och folkbildningens kunnande på detta område bör tas till vara. Regeringens politik har inneburit nya problem för folkbildningen. trädde ett nytt bidrag i kraft, rekryteringsbidraget, där kommunerna avgör tilldelningen. Folkbildningen ligger inte under någon kommunförvaltning och har ofta elever från hela regioner eller är till och med riksrekryterande. Dessutom har tillförts medel för kompetensutveckling av lärare med inriktning på vuxenpedagogik och specialpedagogik. Eftersom folkbildningen inte tillhör ansvarsområde är det inte säkert folkbildningen är en del av dessa resurser. Ett annat problem som också rör folkbildningen är examinationsrätten för alternativa utbildningsanordnare. har de alternativa utbildningsanordnare som driver utbildning på grundskola- eller gymnasienivå inte rätt att sätta betyg på sina elever utan betygen måste sättas av en komvuxrektor. Vi anser att det är orimligt att inte de utbildningsanordnare som planerar och genomför undervisningen kan ges rätten att utdela betyg. För att öppna möjligheten för alternativa utbildningsanordnare att få betygsätta sina elever skulle vi vilja se friskolor även inom vuxenutbildningen. 8.3 Folkbildningen och demokratin Föreningsliv och annat lokalt förankringsarbete är beroende av studieförbundens verksamhet. Studiecirklar skapar ett viktigt samhälleligt kitt. Folkbildningsarbetet, både i studieförbund och folkhögskolor, sker i mycket nära samarbete med de organisationer som antingen är medlemmar i studieförbunden eller huvudmän för folkhögskolor. Genom den lokala och sociala förankringen är folkbildningen viktig för att bredda både kulturintresset och demokratiarbetet i . påbörjades regeringens arbete med att genomföra återkommande folkrörelseforum för dialog mellan å ena sidan regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för folkrörelser, föreningar och andra medborgarsammanslutningar. Genom sitt sätt att arbeta har folkbildningen redan upparbetade kanaler för ett riksomfattande demokratiarbete. Miljontals deltagare finns redan i ett stort antal studiegrupper i hela landet. Med andra ord har folkbildningen en unik demokratisk möjlighet att genom sitt arbetssätt få medborgarna att känna sig delaktiga också i det politiska samtalet. ser därför fram emot en uppföljning av den dialog som förts i folkrörelsefora. 8.4 Folkbildningen och kulturen Folkbildningen är en av de mest drivande instanserna för amatörkultur i . De tio studieförbunden anordnar drygt 320 000 studiecirklar med ungefär 2,7 miljoner deltagare. Studieförbunden är också en stor lokal kulturarrangör. genomfördes 207 000 kulturprogram med nära 15 miljoner deltagare. Det är en avsevärd verksamhet som har stor betydelse för svenskt kulturliv. Eftersom en så stor del av kulturverksamheten sker inom folkbildningens ram är det viktigt att studieförbunden även på central nivå sätter upp mål för kulturverksamheten. På så sätt kan kvaliteten i verksamheten garanteras. I detta arbete bör samarbete ske med amatörkulturorganisationerna så att deras kompetens på området tas till vara. I jämförelse med de stora studieförbunden har amatörkulturorganisationerna mycket små resurser. De har dock ett mycket stort kunnande inom amatörkulturverksamhet, ett kunnande som studieförbunden bör ta till vara. Det bör finnas ett långtgående samarbete mellan de två för amatörkulturen så viktiga aktörerna. För att trossamfunden ska kunna bedriva en högkvalitativ, långsiktig verksamhet med inriktning mot gudstjänster, själavård, undervisning och omsorg ger staten via till trossamfund (SST) stöd till trossamfundens verksamhet. Det är 19 trossamfund och två samarbetsorgan som är bidragsberättigade. Stödet går bland annat till lokalbidrag (se ovan), projektbidrag, verksamhetsbidrag och organisationsbidrag. Trossamfunden har en viktig roll att fylla i ett samhälle som hyllar religionsfriheten. Det engagemang och de insatser som de gör, inte minst socialt, är en stor tillgång för hela samhället. Ett fortsatt och väl fungerande statligt stöd är nödvändigt även . Det är viktigt att det utformas så att det stöder utan att styra. Den frikyrkliga delen av sjukhuskyrkan (kyrkornas och samfundens arbete för andlig vård på sjukhusen) får statligt stöd via SST och förmedlas av frikyrkosamråd. I praktiken handlar det om de samfund som traditionellt kallas frikyrkor (ett femtiotal tjänster), den romersk-katolska kyrkan (några få tjänster), de ortodoxa kyrkorna (en eller kanske ingen tjänst) och muslimerna. Medarbetarna i sjukhuskyrkan utför ett arbete som är mycket uppskattat av patienter, anhöriga, personal och sjukhusledningar. har bidragen till frikyrkosamråd via SST uppgått till . Detta täcker inte längre ens hälften av kostnaderna för sjukhuskyrkan. Ursprungligen var avsikten med bidraget att det skulle täcka en väsentligt högre del av kostnaderna. En höjning av statsbidraget vore berättigad för att trygga verksamheten i fortsättningen. Därför är det nu angeläget att se över stödet till denna angelägna verksamhet så att den kan fortsätta.