mot · GR02MJ370 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är också viktigt att trygga försörjningen av ny forskarkompetens genom att universiteten ges tillräckliga resurser för utbildning av studenter som kan gå vidare till miljöforskning. Forskning och utveckling av ny miljövänlig teknik är en nyckelfaktor för att skadliga utsläpp skall kunna minskas och för att ytterligare förbättra miljösituationen . Exempelvis behöver miljöklassningssystemet av bilar ses över med syfte att stimulera införandet av modern teknik. Miljöklassningen bör innehålla tydliga drivkrafter för såväl producenter som konsumenter att satsa på miljövänliga bilar och bränslen. En sådan drivkraft vore att i miljöklassningen beakta bilarnas bränsleförbrukning. Det är orimligt att en bensinsnål småbil jämställs med en bränsleslukande premiumbil. 7 Effektiv och rättssäker miljölagstiftning behöver förändras så att den kan bli ett effektivt verktyg i miljöarbetet. Den nuvarande utformningen av balken har lett till att tillsynsmyndigheterna har blivit dränkta i småärenden. De har därmed mycket svårt att klara de verkligt viktiga uppgifterna. måste förändras så att de viktigaste uppgifterna från miljösynpunkt prioriteras. Antalet regler måste minskas. drabbas inte minst små och medelstora företag av ett orimligt stort antal regler. Att hålla sig à jour med reglerna är förenat med stora kostnader. De regler som finns måste vara sakligt motiverade, d.v.s. de måste dels bedömas utifrån sin miljöförbättrande påverkan, dels den administrativa börda de förorsakar företagen. Således bör regler med låg miljönytta men stor administrativ börda slopas. Systemet med miljösanktionsavgifter har spårat ur. Vi har motsatt oss att avgiften skall tas ut innan ett överklagande avgjorts. Effekten av detta är att många näringsidkare drabbas av sanktioner på , även om de bara av misstag exempelvis förbisett att lämna in den årliga miljö- eller köldmedierapporten . Risken är att lagstiftningen förlorar i legitimitet och motverkar att det miljöarbete som borde vara mest prioriterat utförs på ett riktigt sätt. Regeringen bör återkomma till med förslag om att avkriminalisera dessa typer av enklare förseelser. Vidare borde sanktionsavgifterna stå bättre i proportion till företagens storlek än de gör . Även detta bör regeringen återkomma till med förslag om. Det skulle skapa ett större förtroende för miljölagstiftningen. När stat och kommun eller deras myndigheter debiterar avgifter av olika slag på medborgare och företag måste dessa avgifter enligt vår uppfattning grundas på en utförd service, eller annat utbyte från samhället. Så är det inte . I vissa fall, och detta är inte ovanligt, tas det ut en årlig generell avgift utan att någon från t.ex. en tillsynsmyndighet ens besöker företaget ifråga. Denna ordning är inte acceptabel och kan innebära att tillsynsmyndigheten inte har något incitament för att hålla nere kostnaderna eller att anpassa regelverket för tillsynen på en rimlig nivå. Olika lagar och bestämmelser som antagits har medfört krav på tillsyn när det gäller tillämpningen och efterlevnaden av bestämmelsen ifråga. Tillkomsten av har i hög grad ökat och försvårat detta tillsynsarbete. Följden blir att allt fler näringsidkare blir föremål för tillsyn och kontroller från flera olika myndigheter , och varje myndighet har rätt att ta ut en avgift för sin tillsyn. Detta medför i sin tur ökade kostnader för näringsidkaren ifråga. En samordning av olika tillsynsmyndigheter borde vara möjlig för att minska byråkratin och kostnaderna. Reglerna för tillsynsmyndigheternas rätt att ta ut avgifter måste klarläggas och vissa principer måste läggas fast. En huvudregel bör vara att avgift inte skall utgå för den näringsidkare som vid kontroll fullföljt sina åligganden så att det inte finns något att anmärka. En tillsynsmyndighet skall aldrig ha rätt att ta ut avgift utan att ha utfört en konkret prestation. Genom vårt förslag till princip för avgiftsuttag stimuleras näringsidkare till att följa avsedda och gällande regler för sin verksamhet. På så vis uppnås viktiga mål, t.ex. när det gäller miljö- eller djurtillsyn. Handläggningstiderna är orimligt långa; ofta tar ett tillståndsärende i anspråk. De långa handläggningstiderna innebär att företag redan på planeringsstadiet väljer att lägga investeringarna utanför gränser. Den låga investeringsnivån är ett generellt problem i . Från miljösynpunkt spelar investeringarna stor roll. Ny teknik innebär väsentligt lägre utsläppsnivåer och andra moderniseringar, något som alltså handläggningstiden motverkar. Vi anser att en lagstadgad maxgräns skall införas för tidsåtgången vid tillståndsprövningar inom . Om inte myndigheterna får fram beslut skall företaget automatiskt få tillstånd till att bedriva den verksamhet man ansökt om att få bedriva. Om någon önskar utvidga produktionen vid en befintlig verksamhet bör endast den tillkommande verksamheten prövas. måste hela verksamheten omprövas, vilket leder till att en del företagare låter bli att bygga ut. Dessutom tar denna prövning . Regeringen bör återkomma med ett förslag till med en ny sorts prövningsprocedur, ett s k påbyggnadstillstånd för befintliga verksamheter som önskar utvidgas. En tidstjuv vid tillståndsprövning är miljökonsekvensbeskrivningarna (MKB). bör innehålla en tydligare gräns för vilka typer av verksamheter som behöver en MKB vid tillståndsprövning. Färre verksamheter borde omfattas av detta krav . MKB är ett mycket bra verktyg när det gäller verksamheter som har stor miljöpåverkan. För övriga borde ett enklare förfarande vara aktuellt. Dessutom behöver kraven på innehållet i en godkänd MKB specificeras tydligare. Rimligen bör antalet steg vid tillståndsprövningen minskas. Problemet är också att tiden för miljöprövningen i kombination med prövningen enligt kan bli ohållbart lång. Vid ansökan om tillstånd kan upp till fyra samråd med allmänheten krävas. Antalet borde kunna minskas. 8 Det internationella miljöarbetet och samarbetet inom EU Det internationella samarbetet om miljöfrågor blir allt viktigare. Ett framgångsrikt samarbete har stor betydelse för eftersom vårt land är starkt påverkat av gränsöverskridande miljöproblem. Det internationella miljösamarbetet sker såväl i EU som i större sammanhang. Det är viktigt att prioriterar miljöarbetet inom EU eftersom EU-samarbetet kan få ett helt annat genomslag på miljöområdet än isolerade svenska nationella satsningar. Bland annat möjligheten att skapa överstatliga regler gör att EU kan nå stora framgångar när det gäller att minska miljöproblemen. Utvidgningen av EU till fler medlemsländer i vårt eget närområde ökar möjligheterna att inom ramen för EU-samarbetet eliminera gränsöverskridande miljöproblem som drabbar oss. bör verka för att unionen inte ägnar sig åt onödig detaljreglering på miljöområdet. EU bör prioritera de gränsöverskridande miljöproblemen i alla de former de kan uppträda. bör det övervägas om inte den svenska miljöpolitikens lagstiftningsdelar helt kan överföras till EU. Ett ökat ansvarstagande från EU:s sida möjliggör också en höjning av ambitionerna på . Östersjösamarbetet och miljöbiståndet till och övriga länder i måste fortsätta. bör särskilt prioritera och samt i samarbetet. Vi motsätter oss harmoniserade miljöskatter i EU. Vi vill i stället se en utveckling av gemensamma, marknadsbaserade verktyg såsom handel med utsläppsrätter. Det finns mycket goda förutsättningar för att kraftigt förbättra miljösituationen inom EU genom skapandet av en sådan handel. möjlighet att nå framgångar i det internationella arbetet bygger på vårt lands trovärdighet och kompetens. egna resultat och prioriteringar på miljöområdet är således viktiga. 9 Utsläppen av växthusgaser Många forskare varnar för att utsläppen av växthusgaser leder till en global uppvärmning. Även om det fortfarande saknas otvetydiga vetenskapliga bevis för att utsläppen av växthusgaser leder till klimatförändringar finns det all anledning att ta hoten om av människan skapade klimatförändringar på allvar. En global uppvärmning kan leda till mycket allvarliga konsekvenser i stora delar av världen. Vår uppfattning är att det är angeläget att såväl nationellt som internationellt arbeta för att minska utsläppen av växthusgaser. som det är angeläget att redan nu vidta åtgärder, framförallt inom det internationella samarbetet, för att minska utsläppen är det viktigt att forskningen fortsätter för att förbättra kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. Mänskligheten behöver bl.a. få svar på i vilken utsträckning observerade klimatförändringar beror på naturliga variationer av klimatet eller om de är ett resultat av utsläppen av växthusgaser. har varit ett föredöme när det gäller att minska och kontrollera utsläppen av växthusgaser. Tack vare utbyggnaden av kärnkraften kunde oljeberoendet minskas. Utsläppen av koldioxid kunde sänkas med . beslutade , som ett av de första länderna, om ett nationellt mål för att begränsa koldioxidutsläppen. (Observera att vi var kritiska.) Från ett gott utgångsläge med mycket låga utsläpp av växthusgaser från energisektorn har Socialdemokraternas politik lett till kraftiga ökningar av koldioxidutsläppen. När regeringen lät stänga kärnkraftsreaktorn blev följden att koldioxidutsläppen i ökade med ca koldioxid . Den ökningen av koldioxidutsläppen motsvarar vad drygt en miljon moderna bilar släpper ut. Beroende på metoden som används för att rapportera utsläpp av växthusgaser syns dock inte dessa ökningar i den svenska rapporteringen. Ökningen av utsläppen av växthusgaser till följd av stängningen av hamnar i stället i , och statistik. Åtminstone borde den enligt reglerna för rapporteringen av utsläppen göra det. Danska företrädare har dock drivit på för att de inte skall belastas med de volymer koldioxid som släpps ut i , men som härrör från produktion av el som exporteras. Alldeles oavsett i vems statistik ökningen av utsläppen till följd av den svenska energipolitiken hamnar är det ett faktum att beslutet att avveckla har lett till kraftigt ökade utsläpp av koldioxid i norra . Den har därmed medvetet bidragit till att risken för allvarliga klimatstörningar ökar. Det rimmar illa med innehållet i klimatpropositionen hade att ta ställning . Moderata samlingspartiet anser att har en skyldighet att använda de mest kostnadseffektiva metoderna för att minska utsläppen. Skulle man i stället använda metoder som är dyrare än nödvändigt innebär det att resultatet totalt blir sämre och/eller att resurserna för andra angelägna gemensamma åtaganden såsom exempelvis sjukvård, utbildning eller biståndsinsatser minskar. Klimatåtgärderna bör därför baseras på en mix av effektiva åtgärder inom och av finansierade åtgärder för utsläppsminskningar utanför . 9.1 Minskade utsläpp genom handel med utsläppsrätter Handel med utsläppsrätter erbjuder ett mycket effektivt system för att uppnå målet om minskade utsläpp av växthusgaser. Handel med utsläppsrätter innebär att den som säljer en utsläppskvot måste minska sina utsläpp med motsvarande mängd. Den som köper kvoten övertar därmed rätten att släppa ut den aktuella mängden. Denna handel leder till att utsläppsminskningarna genomförs där det är billigast, det vill säga till bästa möjliga kostnadseffektivitet. Flera studier visar att ett införande av en global handel med utsläppsrätter för koldioxid skulle innebära att kostnaden för att reducera koldioxid skulle bli lägre än per kg. Denna nivå kan jämföras med den svenska koldioxidskatten på per kg koldioxid generellt respektive per kg koldioxid för tillverkningsindustrin. Det kostade de svenska skattebetalarna att stänga . Med en reduktionskostnad om per kg koldioxid skulle samma belopp kunna räcka till att reducera utsläpp om koldioxid, eller nästan 2,5 gånger totala utsläpp. Det som ligger närmast till hands är det system för handel med utsläppsrätter som skall införas inom EU . Även om det sannolikt är få åtgärder inom EU som har en så låg reduktionskostnad som per kg koldioxid ligger kostnaden enligt de flesta bedömningar långt under kostnadsnivån för åtgärder inom . Växthuseffekten är ett globalt problem. Globala problem skall lösas med globala lösningar. Därför var det olämpligt av riksdag att besluta att anta ett nationellt mål om att de svenska utsläppen för perioden 19982012 ska vara lägre än utsläppen . EU:s bördefördelning, inom ramen för , medgav att släppa ut mer än 1990. Orsaken till det är att relativt andra i-länder har mycket låga utsläpp av växthusgaser. Det är ologiskt att straffa svenska företag som har gjort tidiga miljöåtgärder. Vi bör utnyttja hela vårt utsläppsutrymme i men sträva internationellt efter ett gemensamt ökat ansvarstagande. Riksdagsbeslutet anger också att flexibla mekanismer, såsom utsläppshandel, ska vara exkluderade från det nationella målet . Regeringen avser att återkomma till detta vid den s k kontrollstationen 2004. Vi var kritiska till uppskovet eftersom vi anser att de mest kostnadseffektiva lösningarna ska användas, däribland detta handelssystem. bör aktivt arbeta för att få till stånd ett globalt system för handel med utsläppsrätter. Dessa bör inte enbart handla om närsalter och koldioxid, utan kunna omfatta bl.a. svaveldioxid och kvävedioxid. 10 Försurning och övergödning Försurningen, som orsakas av svaveldioxid och kväveoxider, är ett av de mest allvarliga hoten mot den svenska naturen. av nedfallet härrör från andra källor än svenska. Stora utsläppskällor är sjöfarten och användningen av fossila bränslen och biobränslen inom energisektorn. En alltför stor näringstillförsel via bl.a. avlopp, läckage från jordbruk och nedfall av luftburet kväve från förbränningsprocesser leder till övergödning och påverkar därigenom livsbetingelserna för olika arter. står dock enbart för av fosfor- och kvävetillförseln till . Kärnkraftsreaktorn har ersatts med import av kolkraftsproducerad el från bl.a. och därmed ökar utsläppen i närområdet av kväveoxider och svaveldioxid från energisektorn. Den fortsatta förtida kärnkraftsavvecklingen bör därför av miljöskäl stoppas. Det absurda är att avvecklingen inte bara ökar utsläppen; det sker också till en mycket hög kostnad. Dessutom måste hårdare krav ställas på utsläppen från energi- och kommunikationssektorn. Inom kommunikationssektorn står sjöfarten för en oproportionerligt stor andel av svaveldioxidutsläppen. bör såväl vidta nationella åtgärder som driva frågan inom EU. Vidare måste kväveoxidutsläppen från arbetsmaskiner och vägtrafik minska. Kraven på avgasrening på tvåtaktsmotorer måste skärpas. De flesta tvåtaktsmotorer har ingen eller bristfällig reningsutrustning och står för stora utsläpp. Åtgärder som stimulerar en snabbare förnyelse av bilparken bör vidtas. bör i EU ta initiativ till ett system med handel av utsläppsrätter på Europanivå för luft- och vattenburna kväve-, svavel- och kolmon-oxidutsläpp. Utsläppshandel är ett miljö- och kostnadseffektivt verktyg som kraftfullt skulle ta tag i de gemensamma problem som utsläppen av dessa ämnen innebär. Problemen är i högsta grad internationella och därför krävs internationella lösningar. Huvuddelen av t ex kvävenedfallet över härrör från utsläppskällor i och östra , samt . Även de kommunala reningsverken borde på relativt kort sikt kunna omfattas av ett system med köp- och säljbara utsläppsrätter för närsalter. Härigenom kan investeringar i reningsverk och annan vattenrening styras så att de sker där marginalkostnaden för att reducera utsläppen är lägst. Dessutom bör anläggandet av våtmarker i odlingslandskapet och skyddszoner utmed vattendrag stödjas i syfte att öka naturens egen förmåga att bromsa näringsläckaget. Utdikningen av våtmarker har tidigare forcerats av staten genom bidrag och rådgivning, vilket gör det rimligt att staten också tar ett visst ansvar för återställandet av våtmarker på strategiskt valda platser. Kalkningsinsatserna av försurade sjöar och vattendrag måste fortsättningsvis genomföras på en tillräcklig nivå. Principen skall vara att sjöar och vattendrag som kalkats skall ingå i den nationella kalkningsplanen. Socialdemokraterna har tidigare anslagit för lite pengar till kalkningsinsatser och dessutom försummat den viktiga uppföljningen, med allvarliga försurningsskador som följd. Ett sammanhållet program för skogskalkning bör utformas. Det internationella samarbetet i samt inom EU måste ytterligare intensifieras för att få till stånd bindande avtal om utsläppsminskningar.