mot · GR02MJ474 · 2003-10-07 00:00:00 — Det svenska system som finns för NOx-avgifter har visat sig effektivt och uppskattat av branschen. Vi behöver gå vidare med ett system för utsläpp av kväve- och fosforföreningar till vatten från kända punktkällor. Krav på rening av fosfor i processvatten från en svensk industri kan då antingen genomföras som en investering i den aktuella industrin eller att motsvarande investeringsbelopp läggs i en miljöfond, som då kan användas mer kostnadseffektivt på andra sidan . Detta kan ses som en utvecklad Polluters Pay Principle, där förorenaren betalar för rening av sina utsläpp, men där åtgärderna skulle hamna där de medför störst utsläppsreducering. Även rening av avloppsvatten från kommuner bör kunna ingå i detta samarbete. För yrkande om detta, se Östersjömotion, MJ334. Över hälften av alla utdömda miljöbrott i har bedömts som ringa brott, d.v.s. mindre förseelser såsom nedskräpning, för sent inlämnade miljörapporter etc. Alltmer resurser går åt till utredningsarbeten hos åklagare och polisen, eftersom tillsynsmyndigheten vid blotta misstanken om miljöbrott måste anmäla detta. Dessutom måste en miljösanktionsavgift påföras den som gjort en lagöverträdelse. Denna dubbelbestraffning gäller oavsett grovhet i överträdelsen. måste omarbetas så att den betraktar både näringslivs- och miljöintressen. Ekologi och ekonomi måste förenas på ett sunt sätt i strävan mot en hållbar utveckling. Den parlamentariskt sammansatta ser nu över . utgångspunkt i detta översynsarbete är: måste bli mindre teoretisk och istället bättre anpassad till verkligheten. Företagare ska kunna vända sig till tillsynsmyndigheten för att få bra råd och service utan att riskera påföljder. bör främja samarbete, inte utgöra ett hinder. måste utformas så att rimlighetsbedömning kan göras i det enskilda fallet. I många fall är sanktionsavgift mer rimligt än åtalsanmälan. Miljöbrotten måste få konsekvenser i proportion till brottets art. Små förseelser som t.ex. sent inkomna miljörapporter måste avkriminaliseras helt. Den införda åtalsprövningsregeln är ej tillräcklig. Reglerna för sanktionsavgifter måste anpassas efter företagens omsättning. Jämställ sent inkommen miljörapport med sent inkommen deklaration. Vi bevakar frågor som rör kostnader i samband med inskränkningar i markanvändning och vem som skall stå för dessa. Utgångspunkten måste vara att markägare inte ska drabbas på ett negativt sätt när staten griper in. Den sittande behöver, både för miljöns och för markägarnas skull, i sitt arbete inkludera en översyn av regelverket kring markavvattning. Osäkerheten kring vilka regler som gäller i olika fall, avseende markavvattning och dikesrensning, får till följd att många skogsägare känner sig mycket osäkra på vad som gäller. Detta leder till att nödvändiga rensningar skjuts . I sin tur leder detta till minskad produktion och försämrade avkastningsmöjligheter för skogsägarna. Gamla vattendomar bör miljöprövas, eftersom deras högsta och lägsta dämningsgränser i många fall har visat sig vara orealistiska. Detta har medfört negativ miljöpåverkan för bl.a. den biologiska mångfalden. Vad som ovan anförs om viktiga principer vid översynen av bör av regeringen ges som ett tilläggsdirektiv till . Detta bör ges regeringen till känna. 5.6.2 Skärp de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs Svenska vatten drabbas av många skadliga utsläpp, trots att lagstiftningen förbjuder oljeutsläpp och dumpning. Huvudorsaken till miljöbrott till havs är att minimera kostnader. Brotten föregås ofta av kalkyler där kostnaderna för eventuellt straff vägs mot vinsten av att bryta mot reglerna. De straffrättsliga sanktionerna måste fungera och det ska vara kännbart att överträda reglerna. Brott mot miljöreglerna ska aldrig löna sig. De straffrättsliga sanktionerna måste skärpas, för att i större utsträckning förhindra att miljöbrott till havs begås. I Östersjömotion har vi lagt ett yrkande om att skärpa de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs samt att inrätta en Östersjödomstol. 6 Åtgärdsbatteri för ett bättre klimat Klimatfrågan är avgörande för livet på jorden. Att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan få ödesdigra konsekvenser för oss och för kommande generationer. De länder och områden som riskerar att drabbas hårdast av klimatförändringarna är utvecklingsländerna där många ekosystem redan är hårt ansträngda och som har en bräcklig livsmedelsförsörjning och stor fattigdom. Det är vår skyldighet att ta klimatfrågan på allvar och agera för att motverka klimatförändringarna. Oljan är dessutom inte oändlig, varför vi bör påbörja omställningen av vår energianvändning, till förnyelsebar energi, med hänsyn till kommande generationer. EU:s målsättning och åtagande i Kyotoprotokollet är att minska utsläppen av växthusgaser års nivå . Den målsättning är att minska utsläppen av växthusgaser med fram till perioden 20082012. så ökade dock utsläppen inom EU . 1999 låg EU-länderna under utsläppen för men med de senaste årens ökningar ligger vi nu års utsläpp Det är alltså en lång väg kvar till målet. I ligger vi nu under nivån 1990. Många har varit kritiska till lågt satta ambitioner för att minska klimatförändringarna. har föreslagit en höjd ambitionsnivå där minskning av växthusgasutsläppen ska eftersträvas. Det är viktigt att intar en stark position för att driva klimatarbetet vidare internationellt. Därmed måste nya och högre målsättningar i klimatarbetet sättas. Vad som ovan anförs om att höja den svenska målsättningen i klimatarbetet bör ges regeringen till känna. För att vi skall kunna uppnå en minskning fram till 20082012 och för att den ska bli långvarig och fortsätta minska, föreslår följande åtgärdsbatteri: Handel med utsläppsrätter/flexibla mekanismer System med kolsänkor (på kort sikt) Skatteväxling med tydliga klimateffekter Bortre parentes för nytillverkade fossilbränsledrivna fordon 2015 Internalisering av samtliga transportslags miljökostnader Förbättrad kollektivtrafik i hela landet Flytta godstransporter till järnväg och sjöfart Nollemissionsfordon hos statliga myndigheter, bolag och verk Höjd skrotningspremie för gamla bilar Lägg större tyngd på biltransporternas rörliga kostnader. Skatteväxla därför mellan fordonskatt och energiskatt+koldioxidskatt Differentierad fordonskatt baserad på utsläpp Vad som ovan anförts om ett åtgärdsbatteri för ett bättre klimat bör ges regeringen till känna. 6.1 Flexibla mekanismer och kolsänkor Införandet av ett system med utsläppsrättigheter, där både ekonomiska och ekologiska aspekter beaktas, är en möjlighet som bör tas till vara. Handel med utsläppsrätter är ett sätt att nyttja marknadsmekanismerna för att kostnadseffektivt och successivt minska utsläppen av växthusgaser, framförallt koldioxid. Vi kan kontrollera utsläppen genom utsläppstak. Detta marknadssystem gynnar de länder och företag som minskar sina utsläpp. Sådana incitament är bra komplement till koldioxidskatten och andra ekonomiska styrmedel. Systemet med flexibla mekanismer kommer att införas inom EU omkring . bör aktivt medverka till att utforma och delta i en försöksverksamhet med flexibla mekanismer. Genom att vi deltar i utformandet och försöksverksamheten främjas den miljödrivna teknikutvecklingen hos svenska företag. Det är bra för den svenska miljöexporten och ger svenska företag konkurrensfördelar. Det system som EU är på väg att införa med utsläppskvoter för växthusgaser är ett viktigt första steg att ge miljön ett tydligt pris. Det är beklagligt att transportsektorn, som står för 1/3 av koldioxidutsläppen, undantas från systemet. Även transportsektorns miljökostnader skall internaliseras och därmed omfattas av systemet med utsläppskvoter, vilket vi yrkat på i motionen om framtidens transportsystem. Kolsänkor är åtgärder som ökar naturens förmåga att binda kol, t.ex. skogsplanteringar. I ett inledande skede utgör kolsänkor ett komplement till flexibla mekanismer och andra styrmedel. Det är dock inte kolsänkorna i sig själva som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. Möjligheten att tillgodoräkna sig kolsänkor bör därför i ett längre perspektiv fasas ut. Behovet av drivkrafter för att öka upptaget i kolsänkor är stort. och konstaterar i en utvärdering av skogspolitikens effekter, 2001, att det finns stora problem med återväxten i de svenska skogarna. Återplantering och röjning har minskat. Investeringarna i ny skog är den lägsta . Flexibla mekanismer och upptag i kolsänkor är viktiga resurser som ger ytterligare möjligheter i klimatarbetet. Dessa verktyg kan nyttjas som komplement till andra styrmedel för att höja ambitionen i regeringens målsättning. Vad som ovan anförs om flexibla mekanismer och kolsänkor bör ges regeringen till känna. välkomnar satsningen på klimatinvesteringsprogrammen (KLIMP). Årets ansökningsperiod resulterade i 87 stora som små program för att minska klimatpåverkan (varav 67 uppfyllde de formella kraven). Sammanlagt uppgick summan i ansökningarna till ca men det finns bara 340 miljoner avsatta för programmet i statsbudgeten. Det är slöseri att inte fortsätta en satsning på KLIMP. Därför avsätter vi medel till 2004 så att projekt som har en tydlig klimateffekt kan starta senare . Vi avsätter därför till KLIMP under återstoden av budgetperioden. Yrkandet finns i budgetmotion, utgiftsområde 20. bedömer KLIMP i huvudsak utifrån ekonomiskt perspektiv, dvs. vilka projekt sparar mest koldioxid per investerad krona. Vissa undantag ska kunna göras för ny teknik och demonstrationsanläggningar. Ett av de formella kraven på ansökan är t.ex. att alla kommuner som söker ska göra en klimatstrategi som visar inom vilka sektorer klimatutsläpp sker, vilka mål som finns osv. Åtgärderna i ansökan förväntas svara mot strategin. Detta ser vi som en garanti för att en fortsatt satsning på KLIMP kommer att betala sig i form av minskade klimatpåverkande utsläpp. 6.3 Ett grönt transportsystem Transporterna utgör en stor belastning i klimatarbetet och dessa andel uppgår till ca en tredjedel av de totala utsläppen av växthusgaser. Transportsystemen måste miljöanpassas för att minska miljöpåverkan. Valet av såväl bränslen som transportslag har en avgörande roll i detta avseende. Användningen av fossila bränslen måste minska och helt fasas ut. En anpassning av transportsystemet i hållbar riktning kräver åtgärder på både kort och lång sikt. Omställningen måste ske på ett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka på landsbygden, i småorter och större städer. Kollektivtrafiken måste förbättras i alla delar av landet och mer gods måste flyttas från lastbil till järnväg och sjöfart där så är möjligt. Yrkanden i detta avseende hänvisas till motion om framtidens transportsystem. 6.3.1 Bortre parentes för fossilbränsledrivna fordon Till baseras dagens transportsystem, järnväg undantaget, på fossila bränslen som vid förbränning har stor klimatpåverkan och åstadkommer skador på människor och miljö. Ett grönare transportsystem är därför nödvändigt. Ett av förslag i omställningsarbetet handlar om att sätta en bortre gräns för fossilbränsledrivna fordon till omkring år 20152020. En sådan gräns skulle främja bl.a. teknikutveckling och större investeringar för t.ex. producenter av biodrivmedel. Yrkanden i detta avseende hänvisas till motion om framtidens transportsystem. 6.3.2 Inköpspolicy för fordon Med hänvisning till regeringens skrivelse 2001/02:50, Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling, redogörs för statsförvaltningens arbete med miljöledningssystem. I arbetet med att utforma miljöledningssystem bör en inköpspolicy för inköp av fordon utformas. Denna bör syfta till att nyinköp av fordon skall vara av typen nollemissionsfordon. Vad som ovan anförs om inköpspolicy för statliga myndigheter, bolag och verk vid inköp av fordon bör ges regeringen till känna. I omställningen till ett grönt transportsystem måste gamla bilar bytas ut och tas om hand på ett miljöriktigt sätt. vill höja skrotningspremien i syfte att stimulera ökad skrotning av uttjänta bilar. moderniseras och bilar med höga utsläppsnivåer fasas ut. Det motverkar också problemet med övergivna skrotbilar i naturen. har i en tidigare motion yrkat på att höja skrotningspremien för uttjänta bilar i syfte att fasa ut bilar med höga utsläppsnivåer och motverka problemet med övergivna skrotbilar i naturen men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa vårt krav. Arbetet med att minska olika former av påverkan på klimatet måste föras . Kortsiktiga åtgärder måste kombineras med långsiktiga strategier för att nå målet, att minska utsläppen av växthusgaser till koldioxidekvivalenter och invånare. För att nå detta mål behövs en fortsatt hög tillväxt och standard för befolkningen i och i andra länder och då måste en långsiktig forskningsstrategi för minskning av utsläpp av växthusgaser komma till stånd. bör såväl inom EU som andra internationella organ arbeta för att sammanhållna forskningsstrategier och ökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet. Detta bör ges regeringen till känna. 6.5 Bostäder med klimathänsyn Trots att det finns teknik för att bygga energisnåla bostäder så har inte marknaden bidragit till att använda denna teknik. av elenergi används för uppvärmning och luftkonditionering av bostäder och lokaler. finns det fortfarande möjlighet att installera direktverkande elvärme i en- och tvåbostadshus, vid både vid ny- och ombyggnation. För att sänka energiförbrukningen måste installation av direktverkande elvärme vid nybyggnation och omfattande ombyggnation genast förbjudas. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns kunskap om ventilationssystem som är mera effektiva, hälsosamma och mindre kostnadskrävande än mekanisk ventilation. Självdrag eller naturlig ventilation är en väl beprövad ventilationsprincip i äldre hus. Med ny teknik är det fullt möjligt att utveckla tekniken för nutida energi- och komfortkrav. Gällande bestämmelser och tillämpningar av dessa ger dock inte utrymme för en utveckling som leder till en jämn och god ventilation med låg energiförbrukning och liten materialåtgång. Naturlig respektive mekanisk ventilation bör också kunna kombineras på olika sätt som främjar hälsa och energibesparing. Utvecklingen på ventilationsområdet är inte för en god och resurssnål mänsklig miljö. Den är istället för en god utveckling för ventilationsindustrin. En översyn av gällande bestämmelser för ventilation bör ske så att naturlig ventilation lyfts fram och möjliggörs. arbete inom ventilationsområdet bör ingående granskas av opartiskt organ. Ventilationsindustrins påverkan på utvecklingen mot en allt högre grad av mekanisk ventilation bör utredas. Vad som ovan anförts om att ge regeringen i uppdrag att belysa olika aspekter på mekanisk och naturlig ventilation samt föreslå åtgärder så att dessa två system kan samverka bör ges regeringen till känna. 6.6 Omställning av energisystemet Energipolitiken ska ha som utgångspunkt att söka en bred politisk enighet med flera politiska partier, för att garantera långsiktiga och stabila spelregler och bidra till en hållbar utveckling. har tillsammans med regeringen och nått en överenskommelse om hur framtidens energipolitik ska utformas. Internationellt har ett avtal Kyotoprotokollet ingåtts, som innebär att utsläppen av växthusgaser ska begränsas. ska leva upp till sina åtaganden enligt protokollet. Detta, i förening med kravet på konkurrenskraftiga villkor för svenskt näringsliv, ställer särskilda krav på den fortsatta energiomställningen. En trygg elförsörjning kräver att kraftbolagen tar sitt ansvar för säkerställa och underhålla näten. En decentraliserad energiproduktion höjer också säkerheten. Utöver detta ska avregleringen av den europeiska energimarknaden fortsätta. I detta arbete krävs det en övergång från produktionsskatter till konsumtionsskatter för att trygga konkurrensneutralitet mellan inhemskt producerad el och importerad el. För att bevara konkurrenskraften även inom svensk energiproduktion bör en ökad grad av harmonisering av miljö- och energibeskattningen inom EU bör eftersträvas. ska inte motsätta sig möjligheten att fatta beslut om miniminivåer för miljöskatter genom majoritetsbeslut. 6.6.1 Överenskommelsen 1997 och en framtida strategi Stängningen av har kunnat ske utan någon större miljöbelastning. Bortfallet har till största delen kompenserats med import av norsk vattenkraft, endast på marginalen under enstaka timmar har en import av dansk kolkraft skett. Avreglering av elmarknaden påbörjades . En fortsatt strategi för omställningsarbetet kräver att samtliga aktörer på elmarknaden är delaktiga i arbetet för att en omställning skall vara möjlig. För att komma vidare i arbetet måste därför kraftindustrin få huvudansvaret och tillräcklig tid för genomförandet av kärnkraftsavvecklingen, i syfte att också få fram den nya kraftproduktion som behövs. Marknadsaktörerna kommer att involveras i detta arbete på samma sätt som skett i . En total produktionsmängd fastställs och denna får fördelas fritt på de olika reaktorerna. Industrin tar på sig ansvaret att ersätta bortfallet. Hur avtalet ska se ut i detalj avgörs i förhandlingar mellan parterna. Staten ska därutöver styra med hjälp av generella styrmedel för att främja förnybara energikällor och effektivare energianvändning. 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning ges en rad förslag på hur kärnkraften ska avvecklas, hur förnyelsebara energikällor ska stödjas samt hur industrins konkurrenskraft ska säkras. I det fortsatta energiomställningsarbetet verkar för att följande ska träda i kraft: Avveckla den kvarvarande reaktorn i . Inled sedan förhandlingar för avvecklingen av resterande kärnkraft i likhet med den så kallade Tysklandsmodellen. Inför gröna certifikat för att främja elproduktion från förnyelsebara energikällor. Certifikat tilldelas de producenter som använder förnyelsebara energikällor, såsom vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vattenkraft, vågenergi och biobränslen. Elleverantörer och elanvändare åläggs en plikt att köpa en viss andel elcertifikat. Den elintensiva industrin undantas från kvotplikten. Sanktionsavgiften i certifikatsystemet sätts så högt att omställningen till mer vindkraft inte riskeras. Särskilt stöd till vindkraften. Kraftvärmebeskattningen sänks så att den likställs med den för industriellt mottryck. Resurser tillförs för energieffektivisering: information, utbildning, upphandling av energieffektiv teknik och rådgivning. Se över möjligheten med effekthandel. Incitamenten för att öka tillgången på effekt måste förbättras, framförallt då kostnaderna för att tillhandahålla effekt på marginalen är höga och efterfrågan på denna begränsas till några enstaka timmar . Skogen är en viktig resurs i arbetet med att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det finns en stor potential till energiutvinning ur den svenska skogen som vi har stora tillgängliga arealer, något att påminna om i tider då importerar sopor för förbränning. Det är av yttersta vikt att forskningen kring, och tillämpningen av, energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara fortsätter. Vad som anförs om vikten av fortsatt forskning kring och praktisk tillämpning av energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara bör ges regeringen till känna. Kemikalierna i samhället måste vara en prioriterad fråga på den politiska agendan. Många företag har dålig kontroll på kemikaliehanteringen, både vad gäller säkerhetsaspekter och arbetsmiljöförhållanden. har genom inspektioner kommit fram till att fyra av fem företag har så stora brister att det krävs åtgärder, t.ex. utbildning och medicinsk kontroll av personal, förbättrad ventilation och produktinformation. Andra inspektioner, genomförda av i , har påvisat dålig märkning av färger, lim och lack hos färghandlare, bensinstationer etc. Vi vill med denna motion framhålla ett par, bland många viktiga kemikalieområden, där åtgärder måste vidtas . I och med medlemskapet i EU har stora möjligheter att föra en proaktiv kemikaliepolitik inom unionen. Detta vidareutvecklas under stycke 10.1.4. Bromerade flamskyddsmedel används i en mängd produkter, trots att ämnena uppvisar stora likheter med PCB som har förbjudits p.g.a. sin farlighet. Flamskyddsmedlen är långlivade, kan spridas långt och ansamlas i djurs och människors fettvävnader. De bromerade ämnena kan påverka funktionen hos levern och sköldkörteln samt skada hjärnans tillväxt om man utsätts för medlen . Med denna vetskap är det skrämmande att konstatera att halterna har fördubblats i svenska kvinnors bröstmjölk. PBDE (polybromerade bifenyletrar) och PBB (polybromerade bifenyler) tillverkas inte i men importeras hit för att ingå i produkttillverkning eller ingår i redan färdiga produkter t.ex. datorer, tv-apparater, bilar, möbler och textilier. Enligt är bromerade flamskyddsmedel långt ifrån oersättliga. Det finns en rad väl fungerande alternativ. bör besluta om ett nationellt förbud mot användning av särskilt hälso- eller miljöskadliga ämnen. Detta bör ges regeringen till känna. I fråga om bromerade flamskyddsmedel är kunskapen så stor beträffande deras effekter och följderna av ett förbud att ytterligare utredningar eller beredning av ett förbud mot bromerade flamskyddsmedel därmed inte är behövligt. I syfte att åstadkomma och påskynda ett förbud i hela EU bör ett nationellt förbud införas från . Detta bör besluta om. 7.2 Utbyggnaden av sopförbränningsanläggningar i kommunerna Sedan den så kallade deponiskatten infördes har förbränning av sopor blivit mer lönsamt. har det dessutom blivit förbjudet att lägga brännbara sopor på tipp och gäller tippförbudet även biologiskt avfall. Detta i kombination med ökade avfallsmängder har lett till att man på ett 30-tal platser i planerar för ny- eller utbyggnad av befintlig sopförbränning. Att förbränna sopor är ur energisynpunkt visserligen bättre än att deponera dem, men det finns även skäl att hålla sig ifrån sopförbränning. Vid förbränning av, speciellt osorterat, avfall uppstår en mängd utsläpp som är skadliga för människor, djur och natur. Speciellt är utsläppen av dioxiner ett stort problem. Därför behövs styrmedel för att minska förbränningen av osorterat avfall. Upprätta regler om vad som är att betrakta som sorterat respektive osorterat avfall, för att komma åt de farligaste utsläppen. En skatt på förbränning av sopor är ett annat sätt att komma åt den ökade sopförbränningen med de miljökonsekvenser den medför. är positivt till att införa en skatt på förbränning av osorterat avfall i likhet med den deponiskatt som finns. Det miljövänligaste är att minska mängden avfall. Utöka forskning och utveckling av småskalig resursåtervinning. bör i sin lagstiftning utnyttja möjligheten i EU:s direktiv till undantag för deponiförbudet i glest befolkade områden. Ta fram ytterligare förslag med incitament för hur den totala avfallsmängden sorterat respektive osorterat avfall kan minska. Förfina mätmetoderna och tillämpa försiktighetsprincipen när det gäller dioxiner i rökgaser och aska. Vad som ovan anförs om förbränning av avfall bör ges regeringen till känna. De flesta kemikalier är på ett eller annat sätt skadliga för miljön. Att även läkemedel, som är till för att göra oss friska, skadar ekosystemen och i förlängningen också oss själva är däremot inte lika vedertaget. Det är framför allt hormoner och antibiotika som pekas ut som tickande miljöbomber. Hormoner som härrör från p-piller och andra preventivmedel läcker förr eller senare ut i vattnet och kan då medföra sterilitet hos fiskar och andra vattenlevande organismer. De effekter som biologer kunnat påvisa av antibiotika är att den leder till antibiotikaresistens hos bl.a. bakterier, varvid även bakterier som orsakar sjukdomsepidemier kan bli antibiotikaresistenta. För att kartlägga läkemedelsrester i miljön pågår en rad olika projekt och forskningsprojekt inom EU och i .