mot · GR02K419 · 2003-10-07 00:00:00 — För svenska liberaler är de främsta målen med samarbetet inom Europeiska unionen fred, frihet, demokrati och ekonomiskt välstånd. Många av de problem och utmaningar som de svenska och europeiska samhällena möter är till sin natur internationella. Lösningarna på de gränsöverskridande utmaningarna finns i tätare samarbete över nationsgränserna. liberalerna har en tydlig Europastrategi och förordar ett federalt system i Europeiska unionen (EU) med tydligt ansvarsutkrävande och en klar uppdelning av beslutsbefogenheterna mellan medlemsstaterna och unionen. EU: s östutvidgning är färdigförhandlad och bara ratificeringen i nationella parlament återstår att genomföra under 200304. De nya ländernas medlemskap skall nu förverkligas på plats och i praktiken. Några viktiga aspekter är att den fria rörligheten för personer, inklusive den för arbetskraft, skall gälla lika för alla medborgare i nya som gamla medlemsländer. Det är utomordentligt viktigt att inte väljer att tillämpa den begränsning som främst och genomdrivit. Demokratin och rättstatens principer och institutioner liksom respekt för mänskliga rättigheter skall hävdas i alla medlemsländer. Ekonomierna skall präglas av näringsfrihet, stabilitet, frihet från korruption, och god företagsstyrning. Allt detta innebär utmaningar och träget vardagsarbete . EU:s fortsatta utvidgning gäller närmast och . EU är dock öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål och som ligger helt eller delvis i . ingår förhoppningsvis, genom interna reformer, i kretsen. Nära samarbete med medlemsperspektiv bör utformas för länder på , i , och . Demokrati och legitimitet. EU-samarbetet och EU:s institutioner måste öka sin demokratiska legitimitet hos unionens medborgare. Öppenheten och insynen behöver förbättras, liksom möjligheterna för medborgarna att få direkt inflytande. Ett starkare politiskt ledarskap beträffande EU-frågorna krävs i . Lika klandervärt som det är att vara okunnig om FN bör det bli beträffande EU. Federalt system i EU. liberalerna förordar ett federalt system i EU. Det skulle möjliggöra både ett effektivare ansvarsutkrävande och en tydligare kompetensuppdelning mellan medlemsstater och unionen. Den centrala makten begränsas till de gränsöverskridande frågorna, medan övriga politiska frågor som utgör huvuddelen av alla politiska beslut, naturligtvis bör ligga kvar hos medlemsländerna. Federalism bygger på principen att maktdelning mellan unionen och medlemsländerna regleras i grundlag. Ett federalt system innebär en i grundlag reglerad makt- och ansvarsfördelning mellan medlemsländerna och unionen, som därigenom blir ett värn mot centralistiska tendenser eftersom det är medlemsländerna som äger rätten att ändra grundlagen. Författningen skall vara så utformad att den är fullt begriplig för unionens medborgare. Det sommaren framlagda förslaget till ny grundlag är ett viktigt steg i rätt riktning. liberalernas syn på grundlagsförslaget utvecklas i en särskild motion. De som utövar politisk makt i EU är ansvariga inför unionens medborgare. Öppenhet och insyn skall vara grundprinciper för EU-samarbetet och unionens institutioner. De nationella parlamenten, såväl som , bör få ökad makt över beslutsprocesser och beslut i EU. Det av unionens medborgare direktvalda bör i lagstiftningsfrågor bli likställt med ministerrådet, som är regeringarnas organ för beslutsfattande, och de två bör utvecklas till två kamrar i ett tvåkammarparlament. EU bör få ökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller utrikes- och säkerhetspolitik, asyl- och invandringspolitik, gränsöverskridande miljöproblem och bekämpande av internationell brottslighet och terrorism. Krav på enhällighet skall begränsas till ett fåtal frågor som ändringar i och frågan om ny medlem i unionen. arbete med EU-frågor måste förbättras. bör skapa bättre insyn och driva en öppet utövad kontrollmakt i EU-frågor och därigenom ge sitt bidrag för att höja kunskapen och legitimiteten hos medborgarna beträffande Europasamarbetet. EU:s framtidskonvent har föreslagit en metod för nationella parlament att hävda sin syn på närhetsprincipen. Den bör också som en bieffekt kunna användas för att engagera utomstående för EU-frågorna. , som utövar den parlamentariska kontrollen över regeringens ställningstaganden i EU-samarbetet och som regeringen skall informera om alla frågor inför ministerrådsmöten och toppmöten, bör som grundregel hålla sina sammanträden öppna för medier och allmänhet. fackutskott bör vara mer engagerade, mera kunniga och frågvisa när det gäller EU-aspekterna på utskottens politikområden. Fackutskottens hållningar måste komma fram tydligt i utfrågningarna av fackministrar, höga ämbetsmän och statsministern i . bör på olika sätt öka inslaget av EU-aspekter i sina debatter och offentliga utfrågningar. Svenska Europaparlamentariker bör kunna delta i vissa riksdagsdebatter och därigenom tillföra kunskap och europeiska perspektiv. Penningpolitiken bör handhas på ett överstatligt sätt inom den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Inflationsmålet för den gemensamma () bör långsiktigt definieras av tillsammans med medlemsländernas regeringar (). ECB bör öka sin öppenhet framför allt beträffande inflationsbedömningar och direktionens protokoll. respekterar utslaget i folkomröstningen . Det innebär att står utanför eurosamarbetet . är det uppenbart som nej-sidan i folkomröstningskampanjen också ofta påpekade att förutsättningarna och väljaropinionen kan förändras t ex på grund av den politiska och ekonomiska utvecklingen i vår nära omvärld, liksom i vårt eget land. skall i arbetet med en ny EU-grundlag inte begära något undantag för en nationell penningpolitik. Gemensam handels- och jordbrukspolitik. riskeras hela det globala multilaterala regelsystemet för världshandeln i WTO av EU:s och jordbruksprotektionism. En avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU skulle på ett kraftfullt sätt kunna bidra till förbättringar för stora delar av världens fattiga landsbygdsbefolkning, men även för konsumenterna i EU. års utveckling med delvis höjda handelshinder mot länder utanför EU:s närområde inte minst bör vändas i sin motsats. EU spelar en nyckelroll, och bör omgående ta initiativet till en omstart av WTO:s s.k. utvecklingsrunda. EU kan framför allt göra sin insats när det gäller lägre handelshinder för import till i-länderna av jordbruksprodukter och enklare industrivaror, samt nedmontering av EU:s och omfattande system av s.k. antidumpningsåtgärder. Att eliminera EU:s exportsubventioner på jordbruksprodukter är bara början av ett sådant reformarbete. EU:s jordbrukspolitik måste fokusera på konsumenternas behov av säkrare, bättre och billigare livsmedel. Det innebär liberalisering och avreglering inom unionen och inte enbart nedmontering av yttre gränshinder. miljö skulle dessutom gynnas av det avreglerade och mindre intensivt drivna jordbruket, med svagare incitament för jordbrukarna att använda bekämpningsmedel, handelsgödsel m.m. EU behöver en gemensam livsmedelspolitik innefattande bl.a. en livsmedelsmyndighet med skarpa befogenheter. Detta blir särskilt viktigt när EU utvidgas. EU:s regelsystem får dock inte i praktiken utformas så att det utestänger de nya medlemsländerna från att exportera jordbruksprodukter och färdiga livsmedel till dagens EU-länder. Gemensam inre marknad. Den inre marknaden skall vårdas genom en stark konkurrensmyndighet, domstol och tydliga regler för rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital. Konkurrenspolitikens mål och kriterier behöver moderniseras, och dessutom samordnas med . Det gemensamma EU-biståndet måste effektiviseras och riskerna för korruption tas på djupaste allvar. Huvuddelen av biståndspolitiken bör tills vidare, och kanske för alltid, beslutas och administreras av medlemsländerna. Den gemensamma biståndspolitiken behandlas utförligare i motion av med anledning av regeringens biståndspolitiska proposition. Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken bör fördjupas och vid behov utvidgas. EU bör öka sin kapacitet att också i praktiken leda och ansvara för att målen om fred, frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och effektiv terroristbekämpning kan upprätthållas även i det egna närområdet. EU ska dock inte utveckla något med Nato parallellt eller konkurrerande försvar. bör ingå i Nato . Den transatlantiska länken bör vårdas och stärkas och skall även fortsättningsvis vara en grundbult i och säkerhetspolitik. Den gemensamma flyktingpolitiken måste bli mer human och generös . Tyvärr är strömningarna i motsatta. Asylrätten ska värnas inom ramen för en gemensam flyktingpolitik med minimiregler. Den gemensamma flyktingpolitiken ska bl.a. motverka överströmningseffekter mellan länderna. EU måste driva på arbetet med att utveckla samarbetet avseende brottsbekämpning, särskilt beträffande narkotika och slavhandel med kvinnor och barn. Europol ska fortsätta att utvecklas mot att bli en effektiv europeisk polisorganisation, och en oberoende europeisk åklagarmyndighet ska inrättas. Målet ska vara att EU ska bli världens bästa miljöorganisation. En gemensam miniminivå på koldioxidskatt bör införas för att reducera utsläppen och minska växthuseffekten. EU bör vidareutveckla system för handel med utsläppsrätter. Skatter på utsläpp och handel med utsläppsrätter bör dessutom samordnas. 3 Förslag till riksdagsbeslut 6 4 för fred, frihet och demokrati 8 5 Ett medborgarnas 8 5.1 Mer demokrati 9 5.2 Mer information och debatt 9 6 Europeiska konventet om EU:s framtid 10 7 Större öppenhet 10 8.1 Motverka A- och B-lag i EU 12 8.2 Ökad flexibilitet 12 9 Ett federalt 13 9.1 Rätt frågor på rätt nivå 13 11 Utvecklings- och biståndspolitiken 16 12 Utrikes- och säkerhetspolitiken 17 12.1 Den transatlantiska länken 18 13 Den inre marknaden 19 17.1 Bekämpa slavhandel med kvinnor och barn 22 20 Narkotika, tobak och alkohol 25 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka EU:s legitimitet och förtroende hos unionens medborgare samt åtgärder för ökad öppenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla medborgare i ett utvidgat EU skall kunna resa, arbeta och leva på samma villkor, vilket innebär att inte bör tillämpa s.k. övergångsregler inför de nya medlemsländernas inträde i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett federalt system för EU, där endast gränsöverskridande frågor behandlas på EU-nivå, samt där makt- och ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna och unionen tydligt regleras i en europeisk författning. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att grundregeln bör vara att sammanträden skall vara öppna för allmänhet och medier. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att fackutskotten bör djupare engagera sig i EU-aspekterna inom det egna politikområdet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska EU-parlamentariker bör ges möjlighet att delta i vissa debatter i riksdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för ökad solidaritet och öppenhet gentemot omvärlden genom den gemensamma asyl- och flyktingpolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka och effektivisera EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att stärka den transatlantiska länken och Natosamarbetet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka den inre marknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om världshandeln och åtgärder för att liberalisera och avreglera den gemensamma handels- och jordbrukspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra och effektivisera kampen mot internationell brottslighet, inte minst slavhandel med kvinnor och barn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en bättre och effektivare miljöpolitik samt livsmedelssäkerhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot narkotika-, tobaks- och alkoholmissbruk.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en moderniserad konkurrenslagstiftning, samordnad med USA:s.3 1Yrkande 1 hänvisat till SfU. 2Yrkandena 8 och 9 hänvisade till UU. 3Yrkandena 10, 11 och 15 hänvisade till NU. 4Yrkande 12 hänvisat till JuU. 5Yrkandena 13 hänvisat till MJU. 6Yrkande 14 hänvisat till SoU. 4 för fred, frihet och demokrati För oss liberaler är de främsta målen med samarbetet inom den europeiska unionen (EU) fred, frihet och demokrati. EU är det viktigaste verktyget för att finna lösningar på sådana problem som vi har gemensamt i . Utöver en stabil fred mellan tidigare fiender, har vi européer EU och dess föregångare att tacka för en rad framgångar. Gränser mellan människor och länder har rivits. Grunden har lagts för en dynamisk ekonomi. Ett genuint och brett ekologiskt ansvarstagande växer sig allt starkare. liberalernas vision för är en kontinent som ger alla människor nya möjligheter. Den enskilda människans livschanser bygger på personliga valmöjligheter och på förankringar i olika gemenskaper. Politikens uppgift är att skapa goda villkor och spelregler för samverkan människor och gemenskaper emellan, och för att därmed ge individen frihet att växa. Visionen om individens frihet och möjligheter är grunden till att vi liberaler ser EU-samarbetet som en ödesfråga för länder och deras medborgare. Det europeiska projektet är i alla avseenden unikt och har inga modeller eller ramar att följa. har samarbetet tagit flera steg i federal riktning inrättandet av en gemensam valuta, en mer gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och ett närmare samarbete på det inrikes och rättsliga området. Denna utveckling har sin grund i de faktorer som en gång gav upphov till EU och som i stora delar är och troligen länge framöver kommer att vara drivande i EU-integrationen: gränsöverskridande problem som kräver gränsöverskridande lösningar och institutioner och nationalstatens otillräcklighet som organisation för att klara medborgarnas säkerhet, välstånd, miljö, osv. är regioner, kommuner, städer och den egna nära omgivningen för de flesta människor den primära källan för identifikation. Vi liberaler menar att det gränsöverskridande samarbetet och den lokala identifikationen inte får stå i motsats till varandra, utan bör ses som komplement. En tolkning av resultatet av folkomröstningen om euron 2003 är att vi misslyckats på denna punkt. Nationalstaterna har haft en viktig men också katastrofal roll i konfliktfyllda historia. Inom ramen för nationalstaten har demokratin, marknadsekonomin och välfärdsstaten kunnat utvecklas. Men nationalstaternas konsolidering har också lett till rivalitet, krig, konflikt och etniska motsättningar. I takt med internationaliseringen förändras särskilt den europeiska nationalstatens roll. Den utmanas underifrån av starkare lokala och regionala folkligt förankrade organ, från sidan av gränsöverskridande samarbete med andra stater och uppifrån av internationella organisationer. Det är därför en stor utmaning att finna nya former för deltagande och demokratisk maktutövning på global nivå. EU är ett unikt exempel på en delvis överstatlig demokrati, en demokrati som inte på något sätt är färdig eller fullkomlig utan söker nya former. Kraven på en bättre fungerande demokrati inom EU måste kunna förenas med en ökad effektivitet i EU:s arbete. EU måste öka sin legitimitet och sin acceptans hos medborgare. Det är uppenbart att detta saknas, vilket inte minst nej-segern i den svenska eurofolkomröstningen vittnar om, men också det dåliga valdeltagandet i Europaparlamentsvalen. 5.2 Mer information och debatt Fundamentalt för att öka EU:s legitimitet och demokratiska förankring är information och debatt. Det finns ett stort behov av arenor för Europadebatt såväl i som i EU. Ett skäl till EU-skepsisen i är att partier, i första hand de som är splittrade internt i Europafrågan, brustit i att förklara varför EU alls finns, vad länderna gör i EU-samarbetet och varför bör vara med. Det har saknats en svensk debatt om varför EU är viktigt för . Inte sällan diskuteras de europeiska frågorna enbart utifrån en snäv nationell nyttosynpunkt istället för att diskuteras utifrån gemensamma europeiska intressen och värderingar. Alla beslutsfattare i måste anstränga sig mera för att sätta sig in i Europapolitikens betydelse och möjligheter för den egna verksamheten och därmed göra EU mer vardaglig. Politiker som arbetar med EU-frågor har en mycket viktig uppgift att sprida arbetet till andra, att öka kunskapen om Europasamarbetet och i driva på en diskussion om Europafrågor. Behovet av öppenhet, seminarier, utbildningar och forskning är fortfarande stort. Folkbildning om Europafrågor bör drivas kontinuerligt. är organ för kontroll av och samråd med regeringen i EU-frågor. höll ett öppet sammanträde för allmänhet och medier, där statsminister redogjorde för regeringens hållning inför i . sammanträden bör som grundregel ha öppenhet för medier och allmänhet. Mer öppenhet ger ökad kunskap och därmed ökad legitimitet för EU-arbete. fackutskott är i många fall för litet engagerade i EU-frågor. De bör ägna mer tid och resurser åt att informera sig om aktuella EU-frågor på sitt område, aktuell Europadebatt och sist men inte minst och myndigheters diskussioner, hållningar och formella förhandlingspositioner i EU-sammanhang. Därefter bör fackutskotten, med de politiska partierna som kanal, säkerställa att deras frågor och synpunkter kommer fram i överläggningarna i , både när fackministrar och höga ämbetsmän utfrågas och när statsministern utfrågas. Ett steg för att öka kopplingen mellan den svenska och den europeiska politiken vore att ge EU-parlamentarikerna ett eget formaliserat och öppet forum för återrapportering. På så sätt skulle EU-parlamentarikernas roll bli mer tydlig och EU föras närmare medborgarna. I har de holländska EU-parlamentarikerna möjlighet att delta i särskilda debatter i det egna nationella parlamentet. Vi anser att de svenska EU-parlamentarikerna bör ges en sådan möjlighet i den svenska . 6 Europeiska konventet om EU:s framtid Ett viktigt arbete för att uppnå större acceptans vad gäller EU är debatten om EU:s framtida grundlag. Konventsformen som metod har enligt varit lyckad. Konventet har avslutat sitt arbete och lagt fram ett förslag till ett samlat konstitutionellt fördrag. har krävt att EU måste göras tydligare för allmänheten och att unionen måste reformera sitt arbete för att uppnå ökad öppenhet, ett mer effektivt arbetssätt och ökad demokratisk kontroll. Detta blev också några av konventets slutsatser. EU blir nu enklare att förstå. Medborgarnas rättigheter och skyldigheter slås fast tydligare och besluten kommer att involvera i större utsträckning . Det är nu medlemsländernas ansvar att föra konventets förslag vidare till en riktig författning för alla EU:s medborgare blir tydligt. återkommer med en mer genomarbetad analys av konventets förslag i samband med behandling av regeringens skrivelse av . Under ordförandeskap, , antogs nya offentlighetsregler. Liberalerna i spelade en viktig roll i processen. Ett viktigt steg i riktning mot ökad öppenhet och tillgänglighet togs därmed. Men ännu återstår en rad problem. Känsliga handlingar som hemligstämplats, exempelvis med hänvisning till allmän säkerhet eller internationella relationer, kan undantas från offentlighetsprincipen och behöver inte diarieföras. Författaren till ett känsligt dokument är den som beslutar om det får lämnas ut. Detta är regler som står i strid med den princip som finns i . Vi liberaler menar att det bland annat är genom ökad öppenhet och insyn som medborgarnas förtroende för unionen kan vinnas. För att säkra öppenheten i EU: s institutioner bör strävan vara att införa en offentlighetsprincip av den modell som används i . Insyn och ett gott agerande gentemot medborgarna måste vara ledstjärnor för EU: s institutioner. Öppenhet bör vara regel, sekretess undantag, i stället för tvärtom. Meddelarfriheten ska garanteras. Möjligheten för allmänheten att få tillträde till offentliga möten i parlamentets och rådets byggnader måste förbättras. En stadga för EU-parlamentarikerna, syftande till att bringa ordning i frågor som rör parlamentarikernas löner, pensioner och reseersättningar, ska inrättas. sammanträder som lagstiftande organ bör dessa möten vara offentliga. På det nationella planet bör upprätthålla vår hittillsvarande tolkning av offentlighetsprincipen. Svensk hantering av EU-dokument ska följa svenska lagar och rättspraxis när det gäller offentligheten, oavsett hur en handling klassats av ett EU-organ. Om unionsorganen bestrider vår rätt att tillämpa offentlighetsprincipen ska vi strida i för vår öppenhet. Vi liberaler ser också öppenhet som den mest effektiva åtgärden mot korruption och oegentligheter. kommer tio nya medlemsländer att träda in som fullvärdiga medlemmar i unionen. Utvidgningen är av fundamental betydelse för hela regionens ekonomiska stabilitet, tillväxt och framtida välstånd. All erfarenhet säger att stabila rättsliga och andra institutioner i kombination med vidgade marknader ger stora ekonomiska vinster. Det innebär att nya affärsmöjligheter öppnas för såväl exportörer som importörer. Ett EU som innefattar i princip hela kontinenten skapar en dynamisk marknad. Det innebär naturligtvis krav på omställningar inte minst i de gamla EU-länderna. Vi liberaler vill att EU skall vara öppet för alla demokratiska länder som delar de mål för unionen som är inskrivna i EU:s traktattexter och vars innebörd utformats närmare under decenniernas lopp, och som helt eller delvis ligger i . Även om det kan ta innan länder som , och är mogna som fullvärdiga medlemmar är det viktigt att denna princip, med sin grund i , hålls levande och öppen. Länder som vill träda in i EU måste, givetvis, uppfylla de grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap som EU slagit fast. Detta innebär krav på institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, krav på fungerande marknadsekonomi liksom förmåga att överta och följa . Inom ramen för /Nya grannlandsinitiativet behandlas frågan om hur relationerna och möjligheterna till samarbete mellan EU och de nya grannarna , och kan stärkas. är positivt inställt till grundtanken i förslaget, nämligen vikten av att skapa gemensamma grundvärderingar. Det innebär framför allt att främja den demokratiska utvecklingen i länderna och utvecklingen mot fungerande rättstater. Av särskild vikt är också betoningen på handelspolitiska åtgärder, t.ex. ett ökat marknadstillträde för länderna. Att EU skapar fora för dialoger och olika typer av ömsesidiga åtaganden som knyter dessa länder närmare till EU är viktigt för att sprida stabilitet och fred ytterligare. Ett utvidgat EU ger oss i unionen också större möjligheter att till exempel arbeta för en bättre miljö, ta krafttag för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet inklusive slavhandel med kvinnor och barn samt terrorism och verka för möjligheter till en sundare och mer hållbar kostföring. En naturlig konsekvens av ett utvidgat EU är också ökade möjligheter till ömsesidigt berikande kulturella och vetenskapliga impulser. 8.1 Motverka A- och B-lag i EU Befolkningen i några EU-länder fruktar en massimmigration från till exempel och . Kulturella och språkliga hinder talar dock för att migrationen från öst till väst kan komma att bli relativt låg, men ändock mycket betydelsefull för många människor i de nya EU-länderna.