ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr299 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ålägga fastighetsägare att dokumentera arvet från industrialiseringsepoken. När industrialiseringen genomfördes påverkade detta hela samhället. Människors livsvillkor förändrades i grunden. Industrialiseringen har satt sin prägel på landskap och bebyggelse. De viktigaste spåren av industrialiseringen är de byggnader och miljöer där produktionen ägt rum. För framtida generationer är det av stor vikt att dessa byggnader och miljöer i så stor omfattning som möjligt bevaras till eftervärlden. En stor del av detta sentida kulturarv håller på att gå förlorat. Byggnader förfaller eller rivs och får ofta inga nya användningsområden. Industribebyggelse, till skillnad från bostadsbebyggelse, har ofta svårt att få nya användningsområden. Ett sätt att bevara detta kulturarv åt eftervärlden kan vara att införa ett liknande system som det som gäller för arkeologiska utgrävningar. Den ägare som vill riva eller förändra byggnader från industrialiseringen bör åläggas att fotografiskt dokumentera, eller på annat sätt dokumentera, den aktuella miljön eller byggnaden.
mot · GR02Kr301 · 2003-10-07 00:00:00 — Skydd av vårt arv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett verksamt skydd för vårt historiska arv. Sedan regalskeppet bärgades 1962 har stora tekniska landvinningar gjorts som förändrat vårt förhållande till vårt arv. Tekniken och en ökad allmän tillgänglighet har gjort det lättare att upptäcka vrak, att dyka till större djup och att lättare få upp material från havsbotten. Det finns många exempel på så kallad vrakplundring i vårt land. Stora vetenskapliga och kulturella värden håller på att försvinna. är vrak som är äldre än skyddande enligt kulturminneslagen, men däremot är vrak yngre än i praktiken oskyddade mot plundring. Yngre vrak blir alltså plundrade och finns det inte längre något av värde kvar att skydda. Flera länder har förklarat skeppsvrak som nationell egendom. har kanske det mest välbevarade vrakbeståndet i världen och det är därför ansvarslöst av att inte göra något för att motverka hot mot dagens vrakbestånd. Regeringen bör därför vid lämpligt tillfälle se över förutsättningarna för ett verksamt skydd för vårt historiska arv.
mot · GR02Kr304 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Museum i . Museum , , invigdes av dåvarande kulturminister . Museet är det andra i , efter Frauen Museum i , som uttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. På uppdrag av kommunalstyrelsen i och med stöd av bl.a. kommun, EU, och i genomfördes ett fyraårigt projekt, som avslutades . I slutrapporten i kön lämnades ett förslag till framtida verksamhetsinriktning. Med utgångspunkt i rapporten gjordes en ny ansökan om EU-medel. beviljade Strukturfondsdelegationen medel från Sociala fonden, åtgärd 3.3.3 riktade jämställdhetsinsatser. Medfinansiärer är även kommun, landsting och länsstyrelse i samarbete. Projektet följer tre huvudregler: konstpedagogiskt arbete med förskolor, skolor och andra målgrupper samarbete med enheten för genusforskning vid Målsättningen är att skapa ett profilmuseum inom genusområdet. Detta och en vetenskaplig uppföljning av museets framväxt ger unika möjligheter till samarbete inom områden som samtidskonst, tvärvetenskap, pedagogik och jämställdhetsarbete. I museets ändamålsparagraf markeras: Museum arbetar med konst nutidskonst och äldre med tyngdpunkt . Museum tar sin utgångspunkt i genus-, köns- och jämställdhetsfrågor. Samhälls- och maktfrågor blir därmed andra viktiga arbetsområden. Verksamheter med och för kvinnliga konstnärer prioriteras. Detta innebär inte att män utesluts från verksamheten. Museum skall sträva efter att vara ett aktivt och kreativt konstcentrum, där det lokala och regionala konstlivet berikas av utökade nordiska kontakter. Huvudintresset riktas mot orter och områden utanför huvudstäders konstliv. och regeringar har uppdragit åt Kvindemuseet i respektive Kvinnemuseet i Kongsvinger att ansvara för arbetet kring kvinnors kulturhistoria. Uppdragen har inneburit ökande kunskaper om kvinno- och genusfrågor på ett nationellt plan som frågorna efter hand blivit en del av den ordinarie verksamheten vid övriga museer. I finns ännu ingen motsvarighet. Museum arbetar lärande och undersökande med olika verksamheter och målgrupper från förskolan, via näringslivet, till . Museet medverkar också i ett landsomfattande genusprojekt, Grabbar, med som motor. Museum har ett gott kommunalt och regionalt stöd. Genom samtidskonsten speglas samhället. Konstnärerna befinner sig i första ledet vad gäller tolkning av rådande system och strömningar. De avslöjar synliga och osynliga markstrukturer och visar på alternativa vägar in . Museum bör ges möjligheter att från en position i periferin bygga upp ett centrum för arbetet med konst- och genusfrågor med ett nationellt och nordiskt perspektiv.
mot · GR02Kr305 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att instifta en . Vi människor behöver goda förebilder förebilder som får oss att höja blicken bortom vår egen krets och som visar vikten av ideella insatsers betydelse och som eggar till handling mot trångsynthet, intolerans och ondska. En sådan förebild är . I slutskede visade att en enskild människas handlingar kan ha avgörande betydelse. Hans beslut att rädda så många som möjligt undan SS och undan gaskamrarna i kom bokstavligt talat att betyda skillnaden mellan liv och död för tiotusentals människor. Per har skrivit om att han för tanken till några av människans viktigaste och kanske mest ovanliga egenskaper: den kompromisslösa medkänslan med andra, förmågan att urskilja ondska och det moraliska och fysiska modet. Än påminner oss om vårt moraliska ansvar att reagera mot de krafter som fortfarande verkar och som försöker bryta ned ett samhälle som präglas av tolerans, öppenhet och mångfald. Han påminner oss också om att vi aldrig med hänvisning till vår egen betydelselöshet passivt kan vända oss bort från människors nöd och lidande. Varje människas försök att värna det goda bidrar till en bättre värld. 1983 förklarades födelsedag som nationell helgdag. Motivet var att hålla minnet av storartade gärning levande och tjänande som exempel för nya generationer. En , födelsedag, skulle inte bara minna om gärning. Den har betydelse för att levandegöra ett av de mörkaste kapitlen i historia och ligger väl i linje med och det av statsminister igångsatta och betydelsefulla projektet . Den påminner oss också om att ständigt värna och utveckla de frihetliga och humanistiska värderingar på vilka vårt samhälle bygger.
mot · GR02Kr306 · 2003-10-07 00:00:00 — Rättvis fördelning av statens bidrag till trossamfund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en rättvis fördelning av statens bidrag till trossamfund. Statens bidrag per gudstjänstbesökare i är mer än dubbelt så stort som statens bidrag per gudstjänstbesökare i övriga trossamfund. 250.000 personer besöker gudstjänster (inkl kyrkliga handlingar) under en vanlig septemberhelg. Mer än 250.000 personer besöker gudstjänster i de trossamfund som får bidrag genom till trossamfund (SST) vilka huvudsakligen utgörs av de gamla frikyrkorna och invandrarsamfunden. Knappt 50.000 besöker gudstjänster i andra trossamfund, detta enligt : Det religiösa Gudstjänst- och andaktsliv , sid 301. I lagen om stöd till trossamfund (SFS 1999:932) beskrivs målet för statens stöd i den 2:a paragrafen: Stödet skall bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statens bidrag till utgörs främst av att staten administrerar kyrkoavgiften till gratis (övriga trossamfund betalar en avgift för uppbördshjälpen per person och år). har ca 5,5 milj tillhöriga som är avgiftsskyldiga. Värdet av den avgiftsfria uppbörden blir alltså 5.500.000 x = 115.500.000 kr. Om man räknar med 250.000 gudstjänstbesök per veckohelg innebär det ett bidrag på per besök. Dessutom får bidrag för antikvariska extrakostnader för att underhålla kyrkor. har också bl.a. övertagit den statliga Kyrkofonden . Statens bidrag till övriga trossamfund genom SST fördelade SST totalt 50.750.000 kr, den största delen som organisationsbidrag. Om 250.000 personer besöker gudstjänsterna varje veckohelg blir statens bidrag per gudstjänstbesök i de trossamfund som får bidrag genom SST . Denna orättvisa fördelning av statsbidrag bör utjämnas, vilket bör ges regeringen tillkänna. Skånberg (kd)
mot · GR02Kr307 · 2003-10-07 00:00:00 — Avgift för inkassering av kyrkoavgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att trossamfund liksom skall slippa administrationsavgiften vid inkassering av kyrkoskatt. När skildes från staten beslutades att staten fortsättningsvis skulle inkassera kyrkoskatten utan att administrationskostnaderna skulle belasta . I samband med detta beslutades också att staten skulle, för de trossamfund som så önskade, inkassera medlemsavgifter men med den administrationskostnad som detta betingade. finns jämte andra samfund varav alla är skilda från staten. Det är inte rimligt att administrationsavgiften för en sammanslutning ska tas ut av staten medan det för en annan ska vara kostnadsfritt att inkassera den avgift som är förknippad med medlemskapet. Det är självklart så att samtliga samfund ska behandlas rättvist och följaktligen erbjudas möjligheten att utan administrationskostnad inkassera avgiften.
mot · GR02Kr309 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Den ursprungliga tanken med sjukhuskyrkan, när beslutet togs här i , var att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna för denna verksamhet. Men detta beslut har inte levt upp till . Därför behövs det en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Den bör tilldelas det statsbidrag som den från början utlovades för att kunna fortsätta att bedriva sin viktiga verksamhet. Sjukhuskyrkan har en mycket viktig funktion att fylla för patienter men också för anhöriga och inte minst personalen på sjukhuset. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusets personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I med ett högt uppskruvat tempo i vårt samhälle och där många människor upplever stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle, inte minst inom vården. Arbetet i sjukhuskyrkan bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna kyrkorna och samfunden i vårt land. Även präster och själavårdare från romersk-katolska kyrkan och de ortodoxa och österländska kyrkorna finns med i sjukhuskyrkan. På de sjukhus där det finns en frikyrklig sjukhuspastor arbetar han eller hon i ekumeniska arbetslag sida vid sida med präster, diakoner, assistenter och musiker från . All personal genomgår en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Denna utbildning håller en mycket hög kvalitet och är skräddarsydd just för sjukhuskyrkan. Alla tjänster som sjukhuspastorer är lokala. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas genom bidrag från olika församlingar i närområdet.
mot · GR02Kr310 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökning av textade program i SVT. För många människor i samhället betyder textade TV-program oerhört mycket. Man beräknar att det finns ca 600.000 personer som lider av hörselnedsättningar. Andelen hörselskadade ökar och då även i de yngre åldrarna. Hörselnedsättning kan inte längre betraktas som ålderskrämpa utan bör ses som ett folkhälsoproblem som berör alla generationer. Vi har också många invandrare med stort behov av att ta till sig det nya språket så snabbt som möjligt. Många invandrare efterfrågar fler textade TV-program eftersom de upplever att det underlättar språkstudierna och inlärningen av det svenska språket. På , , skiljer man mellan begreppen översättning och textning. Översättning förstås som översättning av ett utländskt språk till svenska, och textning som textning av tal till textremsa. Policyn för översättning är att allt utländskt språk ska översätts till svenska. Televisionen i lyder under radio- och TV-lagen (1996:844). I dess 3 kap. uttrycks bl.a. att sändningarna ska vara utformade så att de blir tillgängliga för funktionshindrade. Textning är ett sätt att öka tillgängligheten. Regeringen har uppmanat SVT att uppnå målet om att av alla svenska program ska vara textade . Dessa textade program ska vara ett representativt urval av utbudet och textningen ska vara tillgänglig i första sändningen. Information om textade program skall finnas i programtablåer. är vi långt från målet då av svenskspråkiga public service-program textas vid första sändningen. Regionala program textas inte alls. Som jämförelse kan nämnas att BBC har lovat texta av alla program och . I ska av alla nya program vara textade. skall av alla äldre program vara textade. Därmed textas långt fler TV-program i och än i . Mot ovanstående bakgrund anser vi att det är angeläget att inte bara snabbt nå textade program utan även höja ambitionsnivån. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Kr311 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad tillgänglighet till arkiv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att principerna för tillgänglighet till och kopiering av material ur arkiv för icke-kommersiell användning ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att SVT tillämpar en icke-kommersiell prissättning för ideella organisationer, kommuner och utbildningsanordnare. Beställningar av filmkopior ur sker på strikt kommersiella villkor. Det höga priset drabbar kommuner, kulturinstitutioner och utbildningsanordnare som skolor, folkhögskolor, högskolor och universitet som vill använda filmerna i undervisningen. När det gäller bibliotek och andra arkiv tillämpas offentlighet, tillgänglighet och i de fall det över huvud taget behövs låga kostnader. Det bör även gälla den statligt ägda televisionens arkiv. Ett exempel på vilka effekter dagens system kan få är när en hembygdsförening som fått reda på att det i arkiv fanns en gammal hembygdsfilm från trakten. Det var av stort värde för föreningens verksamhet att få tillgång till filmen så man beställde en VHS-kopia som var lång. Det visade sig då att kostnaderna för att få en kopia uppgick till flera tusenlappar vilket var orimligt för föreningens ekonomi. Detta betyder att hembygdsrörelsen men även andra folkrörelser och ideella organisationer i praktiken inte har tillgång till .
mot · GR02Kr312 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionala TV-sändningar. Att ha en tv-apparat tillhör vardagligheterna i ett hem och står för mycket av både nöjesutbudet och informationsflödet till hushållen. En del av detta informationsflöde är lokalt och regionalt, genom att landet indelats i sändningsområden som sänder varje vardag inom sitt område. För ett antal hushåll och licensbetalare i östra är det fortfarande inte möjligt att ta emot regionala sändningar från SVT. Ansvaret för att dessa sändningar kommer alla till godo har framför allt public service-företaget ett företag i allmänhetens tjänst som dock i det här fallet inte lever upp till det. Det är viktigt att staten tydliggör SVT:s ansvar för hela vad gäller de regionala sändningarna så att alla hushåll får tillgång till dessa. Frågan har uppmärksammats ett flertal år utan att den fått sin lösning. Vi finner det märkligt och närmast genant för de ansvariga att detta missförhållande kan fortgå år . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02Kr313 · 2003-10-07 00:00:00 — Teater för hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid nästa avtal med skapa förutsättningar för att åter kunna visa TV-teater. Svenska folket bidrar via sina inbetalda skatter bl.a. till våra kulturella nationalscener. Därför är det viktigt att i ökad utsträckning göra dessa tillgängliga för en större publik. Dessutom är det många som av olika skäl inte har möjlighet att kunna komma till de aktuella scenerna. Här kan då TV fungera som en lämplig kommunikationsväg till många. När staten upptar nya förhandlingar med inför nästa avtalsperiod anser jag att TV-teatern åter skall kunna förmedla teater m.m.
mot · GR02Kr315 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbudet mot proffsboxning i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hålla fast vid förbudet mot proffsboxning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behandla kampsporter med likartat syfte och brutalitet som proffsboxning på samma sätt. Proffsboxning har varit förbjuden i . När tog detta beslut angavs riskerna för liv och hälsa som de viktigaste skälen. En statlig utredning har övervägt frågan om det är dags att legalisera proffsboxningen och andra kampsporter i . Gemensamt för dessa är bl a att avsikten är att slå ut eller på annat sätt oskadliggöra motståndaren, oftast genom slag eller sparkar mot huvudet. I betänkandet om proffsboxning och kampidrotter (SOU 2003:24) kommer enmansutredaren till slutsatsen att proffsboxning i bör tillåtas. Utredaren menar att det enda starka kvarstående argumentet som kan användas för ett fortsatt förbud är de medicinska skadeverkningarna. Dessa skaderisker redovisas även i betänkandet. Utredningen slår fast att det finns allvarliga sådana men påpekar att det finns risker av olika slag även inom andra idrotter. Flera sakkunniga i utredningen hävdar att de allvarliga hjärnskador som ofta blir följden för proffsboxare gör det motiverat att behålla förbudet. Vi delar denna uppfattning och menar att det vore ett allvarligt steg tillbaka att nu bortse från de allvarliga risker för liv och hälsa som främst följer av slag mot huvudet. Vi vill också hänvisa till en brittisk neuropsykologisk studie som redovisar att det finns en ökande mängd bevis för att professionell boxning kan leda till kroniska hjärnskador. Detta medan amatörboxningen, främst på grund av restriktivare regler och huvudskydd, inte innebär samma stora risker. Inom amatörboxningen finns heller inte den ekonomiska drivkraft som inom proffsboxningen, vilken ofta leder till att utövaren fortsätter boxas trots alltför i ringen. De ökande risker som följer av att upprepade slag mot huvudet adderas och får en kumulativ effekt. I ett samhälle med starkt behov av att främja folkhälsa och humanistiska värden vore det en felaktig signal att nu legalisera proffsboxning. I stället bör de kampsporter med likartat syfte och brutalitet, som gjort sitt intåg , jämställas med proffsboxning och inte heller vara tillåtna i .
mot · GR02Kr316 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram ett förslag som innebär att professionell boxning i legaliseras. Förbudet för professionell boxning är otidsenligt och fyller ingen funktion. Därför är det ett välkommet förslag utredaren lagt fram. har haft i uppdrag att utreda och analysera en del frågor som hänger samman med professionell boxning och andra kampidrotter. Hon har studerat de olika idrotternas regelverk, antal utövare och utveckling. Vidare har hon värderat de risker som finns för medicinska skadeverkningar i samband med kampidrott. Det som mest uppmärksammats i utredningen är hennes uppdrag att granska lagen om förbud mot professionell boxning och bedöma om den fyller sitt syfte eller om dess inriktning och omfattning bör förändras. Även frågan om det över huvud taget finns behov av ett fortsatt förbud mot professionell boxning har analyserats. Utredaren föreslår att professionell boxning bör bli tillåten igen i om arrangörerna kan trygga en för boxarna godtagbar säkerhet. Detta ska ske genom att den professionella boxningen regleras. Arrangörerna måste beviljas tillstånd, ekonomisk kontroll av arrangörerna ska genomföras, täta läkarundersökningar ska genomföras av de som är aktiva m.m. Utredaren har sagt sitt. ser jag fram emot en lagändring. är professionell boxning förbjuden i endast fem länder i världen. Förutom har , , och ett boxning. Intressegemenskapen med dessa länder kan sägas vara begränsad. är det enda land i EU som har ett förbud. Men har fler aktiva professionella boxare än när lagen infördes. Vi kan se professionell boxning i kabel-TV. De svenska boxarna genomför matcher i , och på ! Regeringen bör gå vidare och lägga fram ett förslag som innebär att professionell boxning i legaliseras. Min förhoppning är att vi i återigen ska kunna kora våra mästare på svensk mark. Den respekten och uppmärksamheten förtjänar de!
mot · GR02Kr317 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk delegation som undersöker förutsättningarna för ett svenskt med som huvudort. Det är tråkigt att inte har förmått att få ett olympiskt spel sedan 1912 års sommarspel i . borde vi för tillväxtens skull i landets nordligare delar undersöka möjligheterna att anordna ett OS-vinterspel i med som huvudort. Ett samarbete med andra vintersportorter i närheten borde vara möjligt. Varför inte över landgränsen till med vissa övningar som t.ex. backhoppning i ? Ishallar finns ju också i många nordliga städer och en inomhusskridskobana i sedan . Varför inte samverka över landgränsen? Regeringen bör ta initiativ till bildandet av en delegation med företrädare för regering, riksdag, länet samt kommun och näringslivet i med omnejd, ja, näringslivet i hela landet. En planering av ett ger effekter i infrastruktur och skapar arbetstillfällen samt ger en stor mängd PR i hela världen under uppbyggnadsåren. Satsningen på ett är också en satsning på idrott för ungdom som ger effekter i hela Vintersverige. Alternativen till ett sunt liv i en sund själ, som idrott innebär, kan vara ungdom i drogberoende och därmed stora samhällskostnader för ohälsa och otrevnad samt mänskligt lidande. Tillväxt i kronor och positiv påverkan bland ungdomar är med säkerhet effekterna av i . Svenskt näringsliv behöver också ett lyft i världen. Ett ger oss chansen om vi prioriterar rätt.
mot · GR02Kr323 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arrangörer av penningspel bör åläggas att avsätta delar av vinstmedlen till information om spelberoende och dess skadeeffekter. Vi upplever ett ökat tryck från olika spelbolag som vill ta sig in på den svenska spelmarknaden. För att möta detta tryck har staten gått in och blivit aktör på spelmarknaden bl a genom sina Cosmopolkasinon. Resultatet är dock att utbudet av spel har ökat väsentligt. Det är visserligen inte oväsentligt vem som tar ut vinsterna som genereras genom det ökade spelandet men för den som drabbas av spelberoende, direkt eller indirekt, spelar det ingen roll om det är svenska staten eller ett tyskt eller engelskt bolag som står som arrangör. Det är dock samhällets ansvar att minska skadeverkningarna. Givetvis borde alla spelbolag som är verksamma i vara med och ta ansvar för det missbruk som vi vet uppkommer. Som en första åtgärd borde spelbolagen åläggas att ge information om spelberoende och dess kopplingar till såväl prostitution och brottslighet. De sociala följderna av spelberoende där oskyldiga familjemedlemmar, släktingar och vänner kommer till skada behöver synliggöras och detta bör naturligtvis vara ett ansvar för dem som tjänar pengar på spelandet. De kostnader som uppkommer för sociala myndigheter och det allmänna bör helt och hållet betalas av dem som bidrar och uppmuntrar till spelande. På samma sätt som vi en gång lyckades införa förbud för alkoholreklam p.g.a. alkoholens skadeverkningar borde vi begränsa reklam för spelande där det endast handlar om penninghasard som i spelhallar, kasinon och liknande. Dessvärre, på den här punkten, är vi numera medlemmar i , som inte skulle tillåta oss att införa begränsningar på dessa områden eftersom det skulle anses konkurrenssnedvridande!