ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02A289 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen att den bör överväga en höjning av lönebidragstaket i enlighet med vad anförs i motionen. Situationen på arbetsmarknaden kan sägas hårdna alltmer genom ständiga krav på effektivisering, rationalisering, högre tempo, ständiga förändringar osv., vilket säkert bidrar till utslagningen från den ordinarie arbetsmarknaden för många människor i produktiv ålder. Det är viktigt att finna konstruktiva och långsiktiga vägar som möjliggör för många att återgå till det ordinarie arbetslivet. I detta sammanhang kan , liksom tidigare, den ideella sektorn spela en viktig roll för att ge människor med nedsatt arbetsförmåga meningsfull sysselsättning. För den enskilda individen kan detta fungera som ett utvecklande och förtroendeskapande steg in på den ordinarie arbetsmarknaden som hon eller han gör ett värdefullt arbete för en ideell förenings verksamhet och medlemmar. Det finns i landet tusentals ideella föreningar, t.ex. idrotts- och kulturföreningar, som organiserar viktiga verksamheter där personer med nedsatt arbetsförmåga får verka i en social gemenskap. Möjligheten för ideella föreningar att ta lönebidragsanställningar har tyvärr försämrats . Lönebidragstaket har nämligen legat fast på en nivå på /månad. Det har inneburit att föreningarna fått stå för en större del av lönen för de lönebidragsanställda, att de anställda känt sig tvingade att avstå från berättigade löneökningar eller att föreningar valt att helt avstå från att anställa personer med lönebidrag. arbetsmarknadsutskott har uppmärksammat problematiken med det låga lönebidragstaket och skrev t.ex. i förra årets budgetbetänkande: Det är angeläget att regeringen och i positiv anda prövar möjligheterna att höja lönebidragstaket. Enligt utskottet är det rimligt att frigöra ekonomiskt utrymme för denna reform. Trots detta har ingenting hänt i frågan. Bidragstaket kvarstår på samma nivå som tidigare och problemet ökar i takt med faktiska löneökningar, som gör att alltfler föreningar får problem att kunna ta sitt ansvar socialt och arbetsmarknadspolitiskt för personer med nedsatt arbetsförmåga. Jag menar att skall ge regeringen i uppdrag att påskynda arbetet avseende lönebidragsanställningar och därvid överväga en höjning av lönebidragstaket.
mot · GR02A294 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företags möjligheter att begära utdrag ur register över sjukskrivningar och om hälsokontroll vid anställning. Regeringen bör överväga möjligheterna att försvåra företags möjligheter till att begära utdrag ur register vad avser sjukskrivningar vid eventuella anställningar. bör regeringen överväga möjligheten att försvåra för arbetsgivare att kräva hälsokontroll vid anställning. Det kränkande beteende som utövas när en arbetsgivare kräver ett utdrag ur register över en persons sjukskrivningar måste försvåras. Samma sak gäller arbetsgivare som börjar genomföra obligatoriska hälsokontroller av de personer som söker ett jobb. Detta agerande bör vara skäl för ett förstärkt skydd för den som är arbetssökande i stil med det skydd som de som redan finns anställda på en arbetsplats åtnjuter. Det är också av största vikt att regeringen försöker förmå dessa arbetsgivare att fokusera all den energi man nu verkar vilja lägga på att stänga ute människor från arbetsplatserna på att göra allt för att förbättra arbetsmiljön eller andra insatser så att inte fler hamnar i sjukskrivningskön. Kraften bör också fokuseras på hur arbetsplatserna skall kunna ta till vara på resurser som de funktionshindrade utgör i vårt samhälle, vilka, om inget görs, kommer att hamna i en verkligt utsatt position i samhället.
mot · GR02A295 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Lönebidraget ger många arbetshandikappade människor en möjlighet att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. Dessvärre är det nuvarande takvärdet för lönebidraget inte uppräknat . Gapet mellan bidrag och den avtalsenliga lönen växer , vilket gör att framför allt ideella föreningar som har lönebidragsanställd personal har problem med att behålla sin personal. Personer som är anställda med lönebidrag fyller en stor och viktig funktion, och det är tack vare dem ett rikt föreningsliv, bland annat för våra barn och ungdomar, fortfarande går att finna i vårt samhälle. För att inte arbetslösheten och hopplösheten bland arbetshandikappade och för att det ideella föreningslivet ska kunna fortsätta att utvecklas bör regeringen låta se över taket för lönebidrag.
mot · GR02A296 · 2003-10-07 00:00:00 — Diskriminering på grund av funktionshinder inom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminering på grund av funktionshinder inom . De nya diskrimineringslagar som trädde i kraft innehåller fyra diskrimineringsgrunder: etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Lagstiftningen är ett led i genomförandet av två EG-direktiv, 2000/43/EG och 2000/78/EG. Flera av de diskrimineringsförbud som införts i svensk lag gäller områden där EG-direktiven inte ställer sådana krav. Man har alltså valt att gå längre än vad direktiven gör. Skälet är att regeringen anser att skyddet mot diskriminering i princip ska vara lika för de olika diskrimineringsgrunderna. Enligt 1013 §§ i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, som trädde i kraft , är det nu förbjudet att diskriminera någon på grund av etnisk tillhörighet eller religion inom , socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvården. Men det finns inget förbud mot att diskriminera på grund av funktionshinder och sexuell läggning på dessa områden. Det finns ingen anledning till detta undantag från principen om lika skydd för alla diskrimineringsgrunder. Att EG-direktiven inte ställer krav på detta hindrar inte från att komplettera skyddet mot diskriminering här, på samma sätt som man gjort i andra avseenden. Därför bör förbudet mot diskriminering inom , socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvården gälla för alla diskrimineringsgrunder, inte bara hälften av dem.
mot · GR02A297 · 2003-10-07 00:00:00 — Direkt arbetstagarinflytande i bolagsstyrelser begär att regeringen ser över möjligheten att arbetstagarrepresentanterna i svenska företagsstyrelser skall utses genom direkta, fria och hemliga val bland samtliga företagets anställda. Arbetstagarna i svenska företag med minst 25 anställda har rätt att företrädas av två ledamöter i företagets styrelse. verksamhet inom flera branscher och har minst 1 000 anställda har arbetstagarna rätt att företrädas av tre styrelseledamöter. Arbetstagarna är dock inte skyldiga att begära styrelserepresentation. I är det en lokal arbetstagarorganisation bunden av kollektivavtal som har att fatta beslut om huruvida arbetstagarledamöter skall utses, liksom de har rätt att utse dessa ledamöter. Det handlar alltså om ett indirekt val av ledamöter. Anställda utan kollektivavtal har inte något inflytande över valet av styrelserepresentanter. I övriga länder som tillämpar arbetstagarrepresentation i företagens styrelser (, , , , ) väljs arbetstagarledamöterna direkt bland de anställda vid företaget. Det är nu hög tid att demokratin utsträcks även i , så att vårt land inför direktval till företagsstyrelserna bland samtliga anställda. Troligtvis skulle ett mer direkt inflytande över valet av styrelserepresentanter öka intresset bland de anställda för företagets ledning och därmed vitalisera medbestämmandet, förhoppningsvis med ökad arbetstillfredsställelse som följd. Det är utifrån en demokratisk synpunkt otillfredsställande att, som , medlemskap i facklig organisation skall krävas för att ha inflytande över företagets ledning. Vi går mot med allt större rörlighet och individuella lösningar på arbetsmarknaden, och en ny generation med nya värderingar växer upp. Andelen arbetstagare med kollektivavtal kommer sannolikt att minska, vilket ökar angelägenheten av en reform i motionens anda.
mot · GR02A298 · 2003-10-07 00:00:00 — Rätt till ledighet för förtroendeuppdrag i handikapporganisation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rätt till ledighet för att utöva förtroendeuppdrag som representant för handikapporganisation. För att politiska beslut ska bli så bra och genomarbetade som möjligt är det viktigt att man har kontakter med såväl enskilda medborgare som olika organisationer inom aktuellt politiskt område. För handikappolitiken är handikapporganisationernas roll som rådgivare viktig. Detta finns både i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och i . Representanter för handikapporganisationerna lokalt ingår ofta i olika råd och expertgrupper såsom kommunala handikappråd. Det är uppdrag som ofta kräver en stor arbetsinsats. De som är aktiva inom handikapprörelsen har märkt att det blivit allt svårare att få ledigt från sitt ordinarie arbete för dylika förtroendeuppdrag. Lagen om facklig förtroendemans ställning stadgar vad som gäller när man är fackligt aktiv och vilka rättigheter man har till ledighet från arbetet för detta uppdrag. Denna rätt har vidgats till att även omfatta ledighet för uppdrag i kommunala företag. infördes i kommunallagen rätt till skälig ersättning för reskostnader för funktionshindrade förtroendevalda för att de ska kunna fullgöra ett politiskt uppdrag. Frågan om rätt till ledighet för representant från en handikapporganisation bör därför tas upp till behandling.
mot · GR02A299 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om semesterlönegrundande studier för vuxenstuderande. Många vuxna har genom samhällets satsning på bland annat getts möjlighet att återvända till ofta avbrutna studier för att avsluta en gymnasieutbildning. Ersättningar sker via särskilda beslut. Genom satsningen har man åter fått studievana och viljan att utbilda sig vidare för att finna nya yrkesvägar. innebar härigenom ett lyft för den enskilde. Genom en rad nya former för studier har många funnit studievägar som innebär möjlighet att kombinera studier och arbete. Vissa utbildningar innebär långa studietider. I detta läge ger studieledighetslagen utrymme för tjänstledighet . För många innebär dock studierna ett stort ekonomiskt avbräck. Under kortare studier kan detta kompenseras med att man återgår till ordinarie tjänst . Vid längre studier med i allmänhet betydligt högre studietempo innebär ferierna ofta att man måste bedriva hemstudier. Situationen blir i detta läge svår för många som lämnat ett arbete att vid vuxen ålder utbilda sig inom såväl det egna arbetsområdet som att finna vägen ut på en ny arbetsmarknad. Hemförhållanden, ekonomiska förutsättningar och ofta studier kombinerade med hemmavarande små barn gör situationen mera komplicerad för gruppen vuxenstuderande än övriga studerande. Vissa vuxenstuderande som är tjänstlediga får räkna studierna som semesterlönegrundande tid. För de flesta finns dock inte denna möjlighet. Genom satsningar på studieintroducerande aktiviteter och härefter möjligheter till högskolestudier har samhället sänt signaler om värdet av vuxenstudier och kompetensutveckling. Regeringen bör därför verka för att de som i vuxen ålder väljer att genomgå ett kunskapslyft och studera vidare ges ekonomiska och trygga förutsättningar att genomföra studierna.
mot · GR02A300 · 2003-10-07 00:00:00 — Kvinnors arbetsmiljö och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning kring sambandet mellan kvinnors hälsa och arbetsmiljö. Förändringar i arbetslivet ställer allt högre krav på kvinnor. Kvinnor skall finnas tillgängliga när arbetsgivaren behöver dem. Kvinnors problem på arbetsmarknaden har ofta setts som arbetsproblem men är i högsta grad även arbetsmiljöfrågor. Konsekvenserna av en könssegregerad arbetsmarknad drabbar kvinnor i högre utsträckning än män. Kvinnors relativa underordning, låg lön, låg status och ofta dubbel- eller trippelarbete gör att många kvinnor hamnar i en ond cirkel. Många kvinnor har på sina arbetsplatser liten möjlighet att kunna påverka, känna delaktighet och att fatta egna beslut om sin arbetssituation. Kvinnor har speciellt inom kvinnodominerade yrken låga löner, vilket skapar en ekonomisk och social otrygghet vilket också påverkar hälsan. De samhällsekonomiska följderna av många och långa sjukperioder är välkända. Kunskap om sambanden mellan kvinnors arbetsmiljö och hälsa är bristfällig eftersom många av de teorier som framkommit genom forskning har utvecklats utifrån manliga undersökningsgrupper. Mannen har setts som norm och kvinnan som avvikare. Kvinnor behandlas medicinskt utifrån metoder som är utforskade på män. Likaså förutsätts att mäns reaktioner på olika behandlingar och mediciner direkt kan överföras på kvinnor. Möjligheten till förebyggande insatser är små eftersom kunskapen är begränsad. Detta gäller såväl kvinnors fysiska som psykosociala arbetsmiljö. Det är nödvändigt att ha ett helhetsperspektiv när den enskilda kvinnan drabbas av fysisk eller psykisk ohälsa. Tvärvetenskaplig forskning kring kvinnors arbetsmiljö och hälsa bör ges hög prioritet för att öka kunskapen om kvinnors arbetsmiljö kopplat till hälsa. , för arbetsliv och socialvetenskap och vid bör samverka inom området kring kvinnors arbetsmiljö och hälsa.
mot · GR02A301 · 2003-10-07 00:00:00 — Ledighet i samband med aktivitetsgarantin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ledighet i samband med aktivitetsgarantin. Alla som deltar i aktivitetsgarantin har rätt till fyra veckors ledighet med bibehållen ersättning. Vi menar att regeln bör ändras. De som har deltagit i aktivitetsgarantin ska ha rätt till fem veckors ledighet med bibehållen ersättning i enlighet med semesterlagen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02A313 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmiljöarbetet. Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen (AML). Det betyder att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön på små arbetsplatser utan skyddskommittéer med upp till 49 anställda är verkligheten en annan än vad som föreskrivs i lagen. De fackliga organisationernas medlemmar betalar , via sina medlemsavgifter, miljonbelopp för denna bevakning. Det finns risk för att den regionala skyddsombudsverksamheten inte säkerställs om de fackliga organisationerna kommer att stå för allt större kostnader. Detta problem bör därför uppmärksammas av regeringen då AML föreskriver att produktionen skall stå för kostnaderna.
mot · GR02A315 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagshälsovården. Det är med stor oro vi ser en alarmerande ökning av ohälsa i arbetslivet, särskilt när det gäller de långa sjukskrivningarna. beräknas kostnaderna för sjukskrivningar, arbetslivsinriktad rehabilitering, förtidspensioner och arbetsskador bli . Orsakerna till de höga kostnaderna är både en ökad sjukfrånvaro och ökade ersättningar som en följd av högre inkomster. Det går också att utläsa skillnader i hälsa beroende på utbildningsnivå eller ekonomisk standard. Bilden är tydlig. Hälsa är en klass- och könsfråga. Höga sjuktal kräver åtgärder inom flera politikområden. Det handlar om arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik, hälso- och sjukvårdspolitik, forskning med mera. Hälsa är en rättvisefråga där det i första hand handlar om att undvika lidande för den enskilda människan. Regeringens proposition Mål för folkhälsan syftar till att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. Förslaget till ett övergripande nationellt folkhälsomål involverar ett stort antal politikområden i folkhälsoarbetet. Det övergripande målet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Detta är ett bra steg på vägen mot ett rättvisare samhälle, men det krävs krafttag för att nå ända fram. Höjda löner har resulterat i att taket i socialförsäkringarna har blivit alltför lågt. Stora grupper av löntagare som har helt vanliga inkomster omfattas inte längre av ett fullgott försäkringsskydd. Alltfler grupper skaffar sig egna lösningar. På så sätt riskerar viljan att bidra till den gemensamma finansieringen att minska. Företagshälsovårdens betydelse i arbetsmiljöarbetet och vikten av att den kommer alla arbetstagare till del måste framhållas. Dagens lagstiftning ställer krav på en god arbetsmiljö, och i detta bör obligatorisk företagshälsovård ingå för alla anställda. Dagens lagstiftning är dock inte tillräcklig på detta område, och ett regelsystem där arbetsgivarens ansvar tydliggörs bör tillföras.
mot · GR02A316 · 2003-10-07 00:00:00 — Samordning av medel till personer med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av medel till personer med funktionsnedsättningar. I budgetpropositionen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad finns tre olika anslag som reglerar olika former av stöd. Det är anslag 22:2, Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, anslag 22:3, Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader, samt 22:4, Särskilda insatser för arbetshandikappade. Dessa tre anslag, som inte är harmoniserade med varandra, leder till att individen inte kan utnyttja de möjligheter som stödformerna tillsammans och var för sig är tänkta att erbjuda. Exempel: Om medlen för försörjning (aktivitetsstödet) tas bort eller kraftigt reduceras kan en person med arbetshandikapp inte bedriva studier, trots att medlen för arbetsmarknadsutbildning fortfarande ligger kvar på en hög nivå. Konsekvensen blir att individen blir kvar i arbetslöshet och att medlen för arbetsmarknadsutbildning förblir outnyttjade. Risken finns att detta kan tolkas som bristande intresse för studier hos målgruppen. Konsekvenserna av bristande harmonisering mellan olika former av stöd till arbetslösa med funktionsnedsättningar bör undersökas för att underlätta flexibilitet.
mot · GR02A317 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undantagen i LAS vad gäller turordningsreglerna skall tas bort. Sedan lagändringen trädde i kraft har minst 200 anställda inom LO-kollektivet förlorat arbetet till följd av undantagsregeln. Närmare hälften av dessa kända undantag är enligt de lokala fackens bedömning helt oacceptabla eller upprörande. När vi socialdemokrater varnade för bristande rättssäkerhet och åtminstone ville göra det möjligt att pröva om undantagen var sakligt grundade, fick vi inget gehör i . De borgerliga partierna och tog nämligen också bort den enskildes rätt till prövning. Rättssäkerheten och tryggheten för de anställda har stor betydelse för en effektiv arbetsmarknad. De fackliga organisationerna ska naturligtvis stödja och arbeta för arbetstagarnas rättigheter. Sysselsättning är grundläggande för att ett samhälle ska kunna fungera, och den trygghet ett arbete ger kan inte ersättas av något annat. Det osäkra förhållanden på arbetsmarknaden har inte gynnat de anställda. För att våga satsa krävs, såväl för företag som för anställda, grundtrygghet och förutsägbarhet. Undantagsreglerna från turordningsprinciperna i lagen om anställningsskydd som röstades igenom i av och de borgerliga partierna är ett typexempel på regler som leder i rakt motsatt riktning. Reglerna innebär att arbetsgivaren kan undanta två personer från turordningen vid uppsägningar. I praktiken kan det innebära att arbetsgivaren ensidigt beslutar vem som ska få gå. Det har framförts argument om att turordningsprinciperna främst har betydelse för småföretagen som regelförenkling, men det stämmer inte. Rätten för arbetsgivaren att undanta två från turordningen har endast urholkat anställningsskyddet. Den trygghet alla ska känna i arbetslivet är svår nog att bibehålla i en arbetsmarknad med stark omvandling och hög stressfaktor. Med urholkningen av anställningstryggheten blir osäkerheten än värre och stressen ökar ännu mer. Produktionsresultatet ställs mot rätten att vara hemma hos sina barn när de är sjuka, mot rätten att vara föräldraledig och mot rätten att yttra sig och vara kritisk på sin arbetsplats. En anställd som måste lita till sin arbetsgivares välvilja och som känner att man alltid måste ställa upp blir varken en bra förälder eller en bra arbetstagare. Nya rapporter kommer om hur de nu gällande turordningsreglerna slår mot anställda. Särskilt utsatta är kvinnor. Det är ingen självklarhet att du får behålla jobbet när du blir gravid. Många får lämna sin anställning utan att ha möjlighet att få sin sak prövad på grund av att arbetsgivaren har kunnat frångå turordningsprinciperna. Detta är inte acceptabelt. Undantagen från turordningsreglerna måste tas bort. Det tjänar alla på i förlängningen.
mot · GR02A318 · 2003-10-07 00:00:00 — Stärkt skydd för föräldralediga tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förändringar i arbetslagstiftningen. presenterade SCB en ny undersökning som visar att risken att bli uppsagd fördubblas när man blir förälder. Fackföreningar kommer i kontakt med kvinnor som blir uppsagda under sin föräldraledighet. Bara inom HTF:s verksamhetsområde har man haft 250 fall av uppsägningar . Inte nog med att kvinnorna mister sina jobb används föräldraförsäkringen som uppsägningslön. Det innebär att den skattefinansierade föräldraförsäkringen blir en subvention för arbetsgivarnas kostnader vid uppsägning. Ett annat problem som kommit fram i debatten är att arbetsgivare i högre grad också ställer krav på arbetssökande kvinnor att de inte ska skaffa barn under för att de ska få en anställning. Bilden bekräftas också av samtal med de fackliga organisationerna. är det muntliga krav som ställs, men det har även förekommit att den som ska anställas får skriva under en överenskommelse. Det finns en lagstiftning mot diskriminering som ska reglera detta, men reglerna är lätta att sätta ur spel. handlar det om den enskildes möjlighet att få ett arbete eller inte. Föräldralediga är i en mer utsatt position eftersom de i praktiken inte har samma möjligheter till information och möjligheter att påverka när företag omstrukturerar sin verksamhet. Därför är det viktigt att deras situation särskilt uppmärksammas. Om tanken med föräldraledigheten är att den är till för barnet, är det inte rimligt att en nybliven mamma, eller pappa, ska ägna den med sitt barn att söka nytt jobb. Denna situation är inte acceptabel. Vi anser därför att regeringen bör påskynda arbetet med nödvändiga förändringar i arbetslagstiftningen.