mot · GR02T359 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om järnvägssatsningar längs . Den svenska ekonomin är beroende av en stark och konkurrenskraftig norrländsk basindustri. En fungerande kustjärnväg kan förstärka den positiva utvecklingen, tillväxten och företagens konkurrensförmåga. längs ligger inne i landet och inte där de flesta företag och människor finns. har genom det strategiska beslutet om byggandet av inlett en omfattande satsning på utbyggnad av järnvägen längs . Satsningen fortsätter i förslaget till framtidsplan. Åtgärderna ger dock inte en samhällsekonomiskt optimerad effekt eftersom strategiska flaskhalsar kvarstår och kortsiktiga banlösningar riskerar att permanentas. Ytterligare investeringar i den kustnära järnvägen längs måste göras och satsningen fullföljas. Utrymmet i Framtidsplanen är otillräckligt, men ett fullföljande motiveras samhällsekonomiskt av effekterna av den förstärkta konkurrenskraften hos den norrländska industrin och sammanbindningen av arbetsmarknadsregionerna. Godsstråket mellan och (Nordeuropeiska transportkorridoren) är den dominerande internationella transportleden för gods på järnväg till/från norra . Betydelsen av en effektiv och optimerad järnvägskorridor för den nationella ekonomin är stor, eftersom den exportintensiva svenska basindustrin står för huvuddelen av transporterna i korridoren. Genom byggnationen av är en stor flaskhals undanröjd. Byggnationen pågår och ska vara klar , byggnationen av Norrbotniabanans första etapp Haparandabanan och rustningen av finns med i framtidsplan. Byggandet av resterande delar av Norrbotniabanan fanns med i regeringsöverenskommelsen som slöts mellan regeringspartierna efter valet. Denna nord-sydliga transportled är dessutom den internationella leden för transporter upp mot norra , och potentiellt norra . Den stora vinsten och potentialen i närtid finns främst i kopplingen mot norra och dess nordliga basindustrier. Den största potentialen finns i nordvästra som är ett av jordens rikaste naturresursområden och där svensk industri potentiellt sett har en omfattande råvarubas för den framtida utvecklingen. är en av de mest råvarurika i världen och utgör en mycket intressant framtidsmarknad där ett utvecklat järnvägsnät kan skapa de nödvändiga transportförutsättningarna. Kopplingen mot de norska hamnarna i och är av synnerligen stor betydelse. Godsstråket bör prioriteras som TEN-korridor håller, tillsammans med medlemsländerna, på att göra en omfattande förändring av den europeiska transportpolitiken och en prioritering av de 25 viktigaste transportkorridorerna ska genomföras . I denna prioritering finns inte dominerande godskorridor på järnväg med beroende på att den inte har prioriterats nationellt. Förutsättningarna för att denna transportkorridor skulle prioriteras i ett europeiskt perspektiv är dock goda varför vi anser det angeläget att aktivt arbetar för att den ska tas med i det europeiska prioriteringsförslaget. En prioritering av korridoren är både en viktig strategisk transportpolitisk och finansiell fråga. Den svenska ekonomin är beroende av det norrländska näringslivets konkurrenskraft Den svenska ekonomin är beroende av det exportintensiva norrländska näringslivet, men dess konkurrenskraft hämmas av stora brister i transportsystemet, främst järnvägsnätet. Det norrländska näringslivet står för en mycket stor del av den svenska ekonomin. Produktionsvärdet för den norrländska industrin uppgår under planperiodens till drygt 2 000 miljarder. står för av nationens nettoexportvärde vilket är nästan dubbelt så mycket per invånare som rikssnittet. Näringslivets behov av en fungerande infrastruktur är avgörande för företagens utvecklingsförmåga. Transportkostnaderna är höga beroende på långa avstånd, fördyrande begränsningar samt standardbrister. Detta påverkar menligt den norrländska industrins internationella konkurrenskraft. Alternativa finansieringsvägar måste sökas I Framtidsplanen föreslås investeringar mellan och på ca . Ytterligare insatser för att lösa de kvarvarande flaskhalsarna skulle ge betydande effekter på den regionala utvecklingen, på statens finanser och samhällsekonomin i stort. Finansieringen av ytterligare satsningar kan ske på två sätt: Alternativ finansiering genom tillfällig lånefinansiering, särskild lånefinansiering eller samfinansiering med privat näringsliv. Finansiering över än Framtidsplanen kan skapa en god struktur som ger positiva effekter på samhällsekonomin som man inte belastar statsbudgeten mer .