mot · GQ02Fi17 · 2003-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:100 ekonomiska vårproposition behöver en ny inriktning. Varje svensk måste ha rätt att få bestämma över sitt eget liv och sin egen vardag. vill att alla ska ges möjlighet till eget ansvar och förutsättningar att påverka och bidra till den gemensamma utvecklingen. I dagens dominerar de statliga systemen över den enskildes intressen, och de politiska besluten saknar underifrånperspektiv. verkar för en förskjutning av den politiska brännpunkten från den statliga maktapparaten till den enskilda människans livskvalitet och självbestämmande. Statens och den ekonomiska politikens uppdrag är att utforma hållbara förutsättningar för ekonomisk, social och miljödriven tillväxt. Därför kan vi inte acceptera att de sociala och regionala klyftorna ökar. I syfte att vända denna utveckling har valt att formulera fyra reformområden där våra insatser är koncentrerade och inom vilka vi upplever de största politiska utmaningarna : företagande, hälsa, självbestämmande och miljö. Tillväxt genom företagande. I en internationell lågkonjunktur, och när de ekonomiska prognoserna domineras av stor osäkerhet, är det extra viktigt att skapa långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för den nationella ekonomin. finanser präglas fortfarande av stor konjunkturkänslighet. Statens kassor fylls på vid goda tider, för att vid lågkonjunktur tömmas på hela innehållet. I dessa lägen tvingas ofta till ny statlig upplåning. vidhåller kraven om ett överskottsmål på över en konjunkturcykel och att statsskulden arbetas bort. ser ett ökat företagande som den enda utvägen för att få bukt med den känsliga samhällsekonomin. Det är de svenska företagen och företagarna som ser till att den gemensamma kakan blir större. Trots detta är den socialdemokratiska regeringens insatser för att stimulera företagsamheten ytterst blygsamma. Ett livskraftigt företagsklimat är villkoret för att vi ska kunna upprätthålla och förbättra välfärden: vården, skolan och omsorgen. Med sina insatser vill underlätta för de personer som väljer att starta och driva företag samt öka kvinnors företagande. Vi föreslår slopad arvs- och gåvoskatt för makar och bröstarvingar för att underlätta generationsskiften i småföretagen. För att skapa gynnsammare förutsättningar för entreprenörer avsätts medel som möjliggör avdrag för riskkapital och starta-eget-sparande. presenterar ett nytt system för sjuklöneansvar där småföretagens kostnader för arbetsgivarinträde kraftigt kompenseras. Vi föreslår förenklade regelverk och större anslag till utbildning och forskning. Vi möjliggör för tillväxt i hela landet genom ökade satsningar på vägar och kommunikationer. Tillväxt genom hälsa. Bättre hälsa kan åstadkommas genom att öka den enskildes makt över sin ekonomi och sitt arbetsliv. Livskvalitet och hälsa är inte bara en vinst för enskilda individer, utan också för hela samhället. Det stora antalet sjukskrivningar och den utbredda ohälsan leder till att för få individer tillåts bidra till välfärd och tillväxt. har liksom många andra bedömare konstaterat att de höga sjuktalen inte bara orsakas av fysisk och psykisk ohälsa, utan också inbegriper arbetslöshet och sociala problem. Vi föreslår därför en samordning av sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringssystemen till en samlad arbetslivsförsäkring med gemensam administration och harmoniserade villkor för förmåner och åtgärder. presenterar en rad satsningar på rehabilitering för att minska sjukskrivningarna. En rehabiliteringsgaranti innebär att rehabiliterande insatser ska inledas senast . Vi förelår att den enskilde ska ha rätt till en s k rehabiliteringslots, som samordnar individens insatser och lotsar den enskilde mellan de olika rehabaktörerna. För att man ska få förlängd sjukskrivning efter fyra veckors sjukdom föreslår vi krav på intyg från två läkare. Genom en finansiell samordning av medlen till hälso- och sjukvård vill vi öka resurserna för aktiv rehabilitering. Historisk beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten förstärker den enskildes incitament att återgå till arbetet. Vi föreslår också rätt till tjänstledighet för att pröva nytt jobb. Tillväxt och självbestämmande. Politiken ska verka för ett samhälle som både erbjuder frihet, trygghet och individuella val. anslår medel för att öka den polisiära närvaron i hela landet. En ny familjepolitik ökar familjernas möjlighet att bestämma över sin vardag. Anslagen till familjerna ökas genom höjda barnbidrag och höjd grundnivå i föräldraförsäkringen. Vi utökar rätten till föräldraledighet då barnen är små. Höjt tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp möjliggör för män att i större utsträckning ta ut föräldraledighet och ökar därmed förutsättningarna för ett jämställt och barnvänligt familjeliv. Boendekostnaderna sänks genom sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt. Vi förstärker människors privatekonomi genom en inkomstskattereform som sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare. Inkomstskattereformen innebär även en förstärkt skattebas för kommunerna, vilket minskar behoven av statsbidrag och förstärker kommunernas självstyre och självbestämmande. Biståndsmålet på ska återupprättas. och andra rika länder har en skyldighet att bidra till en utveckling som ger människor i alla delar av världen självbestämmande och ekonomisk utveckling. Tillväxt och miljö. vill inte skilja miljöpolitiken från andra politikområden, utan anser att den bör uppfattas bl a som ett viktigt medel för att åstadkomma långsiktig ekonomisk tillväxt och utveckling. Genom den ekonomiska politiken kan ekonomiska styrmedel bli ett kraftfullt komplement till lagstiftningen, t ex handel med utsläppsrättigheter och gröna certifikat. Teknik- och affärsutveckling på miljöområdet måste uppmuntras bättre. Det finns ännu outforskade möjligheter att kombinera snabb miljödriven tillväxt med en hållbar ekologisk utveckling. vill att ska stå i fronten inom utveckling och export av miljöteknik och föreslår att företag som tar miljöansvar erbjuds goda villkor. I hela landet ska människor ges lika villkor för ett bra boende, oavsett vilken bostadsform eller bostadsort man väljer. Vi vill garantera tillgången till en mångfald av boendealternativ. Människor ska ges större möjlighet att bestämma över sin boendeform och boendemiljö. Rimliga boendekostnader och ett hållbart ekologiskt tänkande är viktiga målsättningar för bostadspolitiken. politik stimulerar företagande och tillväxt i hela landet samt bra kommunikationer mellan stad och land. På detta sätt görs det möjligt att bo där man vill. En budget i balans. budgetmotion är ett tydligt alternativ till regeringens kortsiktiga insatser för omfördelning av pengar mellan olika system. I vårt alternativ görs en rad tydliga åtgärder och prioriteringar för tillväxt genom företagande, förbättrad hälsa, individers självbestämmande och miljödriven tillväxt. är starkt kritiskt till det sätt på vilket regeringen hanterar budgetlagens intentioner. Vi ifrågasätter manipulationen med budgettaken genom nettobudgetering, utgifter som skjuts över årsskiften och överflyttning av utgifter till inkomstminskningar. I propositionen visar regeringen prov på ytterligare metoder för att kunna lyfta offentliga utgifter ur budgeten genom att lägga överskott från statliga i bolag i ett konto i riksgälden. Staten har ålagt landets kommuner och landsting balanskrav, vilket innebär att de måste kompensera för underskott . Detta har visat sig nyttigt för att strama upp den kommunala ekonomin. Enligt samma princip förespråkar skärpta krav på staten och föreslår att balanskrav även bör införas för statens finanser. I syfte att bedriva en sund budgetpolitik tar ansvar redan från tilläggsbudget och låter flera av våra besparingsreformer börja gälla från . Det råder stor osäkerhet i de ekonomiska bedömningarna av statens finanser . För att kunna redovisa de långsiktiga effekterna av våra reformer väljer att presentera prognoser om våra politiska prioriteringar även . 4 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Den ekonomiska politikens inriktning 6 5.1 En osäker tid behöver ekonomisk stabilitet 6 5.1.1 Bortslösat överskott 7 5.1.2 Akut reformbehov 7 5.2 Tillväxt genom företagande 9 5.2.2 Arbete ska löna sig 12 5.2.3 Tre spår till arbete 13 5.2.4 Utbildning och forskning 14 5.2.5 Starka regioner för ökad tillväxt 15 5.3 Tillväxt genom hälsa 17 5.3.1 Ohälsans orsaker 17 5.3.2 Ett paket mot ohälsan 19 5.4 Tillväxt och självbestämmande 21 5.4.5 Demokrati och självbestämmande 24 5.4.6 Kommunernas ekonomi 24 5.4.7 Reformer för ökad jämställdhet 25 5.5 Tillväxt och miljö 27 5.5.1 Miljödriven tillväxt 27 5.5.3 Miljödrivet företagande 28 5.5.4 Boendemiljö och byggande 28 5.5.5 Skatt på boende 29 6 En budget för tillväxt och självbestämmande 30 7 Skattepolitikens inriktning 35 8.1.1 Appendix UO 126, 20042006 41 Samlad effekt av anslag relativt regeringens 33 Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik 34 Skatter för tillväxt 36 Samlad effekt av förslag till TB 2003 relativt regeringens 40 beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett balanskrav på statens finanser. beslutar godkänna de riktlinjer för budgetpolitiken som förordar (avsnitt 6). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet till 2004 (avsnitt 6). godkänner som planeringsförutsättningar den preliminära beräkningen av utgiftstaken (avsnitt 6). beslutar godkänna de riktlinjer för skattepolitiken som förordar (avsnitt 7). avslår regeringens förslag om riktlinjerna för en förstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting 2003 och att anslaget förlängs till 2004. avslår regeringens förslag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. avslår regeringens förslag om bemyndigande att , för det under utgiftsområde 23 uppförda anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och . avslår den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 24 uppförda anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. beslutar godkänna ändrade ramar för utgiftsområden och anslag i enlighet med specifikation i avsnitt 8. 4 Den ekonomiska politikens inriktning I den ekonomiska politiken vill åstadkomma förutsättningar för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar tillväxt. Hälsa, företagande, miljö och självbestämmande är de områden där ser sina främsta politiska utmaningar . Vi vill utforma stabila och långsiktiga förutsättningar för den ekonomiska politiken och den enskilda människans välbefinnande och hälsa. Den statliga politikens fokus måste förskjutas från att bara beröra de stora systemen till att handla om den enskilda individens verklighet och drivkrafter. Genom en kombination av teknisk utveckling, goda förutsättningar för utbildning och forskning liksom en positiv syn på företagande och företagare skapas förutsättningar för välfärd och god tillväxt. Utgångspunkten för en hållbar ekonomisk utveckling måste vara den enskilda individens möjlighet till inflytande och självbestämmande. Alla, oavsett kön, ålder eller etnisk tillhörighet, skall ges möjlighet att växa som människor, både som enskilda individer och i samverkan med andra. Alla ska ges möjlighet till eget ansvar, förutsättningar att påverka och att bidra till den gemensamma utvecklingen. Politikens uppgift är att skapa förutsättningar för ett samhälle som både erbjuder frihet och trygghet och som tillåter individuella val. 4.1 En osäker tid behöver ekonomisk stabilitet Den internationella riskbilden har sakta börjat bli mer obalanserad: efterspel, oron över oljepriserna, den ekonomiska stagnationen i samt risken för terrorism och epidemier. Dessa och andra faktorer försvårar tolkningen av den ekonomiska bilden både i och internationellt. Mot bakgrund av den stora ovissheten i de ekonomiska prognoserna är inriktning, till skillnad från regeringens, att verka för en politik som klarar både upp- och nedgångar i den internationella konjunkturen. Ekonomisk stabilitet är en viktig förutsättning för att skapa framtidstro och optimism hos människor och företag över hela landet. övertygelse är att varje generation ska göra rätt för sig. Vi har inte rätt att gå med underskott och vältra över kostnaderna på våra barn. statsfinanser är avgörande för viljan att investera och driva företag. vill att överskottsmålet på över en konjunkturcykel ska upprätthållas och att det underliggande underskottet i statsbudgeten ska arbetas bort. Den svenska samhällsekonomin är känslig för störningar av flera skäl. Den präglas av en hög andel transfereringar, stor offentlig sektor och för låg sysselsättningsgrad. Tillsammans gör dessa faktorer att skattepengarna strömmar in till staten i goda tider för att alltför snabbt omvandlas till ett utflöde vid lågkonjunktur. De skenande ohälsotalen har varit och är fortfarande den främsta orsaken till att de offentliga transfereringarna har ökat snabbare än BNP. ökade transfereringarna till hushållen med 15 miljarder, och prognoser visar att de fortsätter att stiga. Sjukskrivningar, förtidspensioneringar, minskat antal nystartade företag samt socialdemokratins motstånd mot ökad arbetskraftsinvandring bidrar till att hålla sysselsättningsgraden tillbaka. Nedslående siffror visar att det totala antalet anställda minskade med 8 300 personer . Den offentliga sektorns omfång är ett stort bekymmer för . ökade den offentliga sektorn som antalet anställda inom den privata sektorn minskade . vill ta krafttag mot ohälsan, öka andelen anställda i den privata sektorn och förbättra förutsättningarna för att få fler i arbete. Först då kan utgifterna för transfereringar begränsas och den svenska ekonomins stabilitet förbättras. Orsaker till den starka uppgången i svensk ekonomi är de strukturreformer som genomfördes av den borgerliga regeringen och en framgångsrik statsfinansiell sanering i samarbete med . Detta ledde till låga räntor och låg inflation. har Socialdemokraterna emellertid visat ett tydligt ointresse för att förvalta resultatet av de goda åren och fortsätta arbetet med strukturella reformer. beräkningar visar att staten lyckades dra in 126 miljarder i form av ökade intäkter och minskade utgifter. går utvecklingen i rakt motsatt riktning. Staten minskade sina skatteintäkter och ökade utgifterna med totalt 168 miljarder. Det är anmärkningsvärt att både budgetförstärkningarna under konsolideringsprogrammet 19951998 och reformerna motsvarar av BNP. Programmen är därmed lika stora och regeringen har således slösat bort hela besparingsresultatet. Den aktuella ekonomiska situationen kräver kraftiga besparingar, och de grupper som drabbades hårt ekonomiska sanering tvingas återigen betala p g a regeringens ansvarslösa agerande. Denna utveckling är oacceptabel. Förutsättningarna för den ekonomiska politiken har kraftigt förändrats under . Liksom flertalet andra EU-länder står inför en demografisk utveckling där allt färre ska försörja en alltmer åldrande befolkning. En förlegad offentlig verksamhet kan inte längre leva upp till de krav som ställs i ett modernt välfärdssamhälle. behöver en förnyelse av det sociala skyddsnätet och en översyn av det offentligas uppdrag. Att åstadkomma en uthållig tillväxt är avgörande för att klara pensionsavgångar och välfärdsåtaganden de kommande decennierna. Omvandlingen måste ske genom att långsiktigt minska skattetrycket och utgifternas andel av BNP. anser att skattesänkningar främst bör inriktas på låg- och medelinkomsttagare samt småföretagare. En analys av de skattesänkningar som genomfördes av den socialdemokratiska regeringen under föregående mandatperiod visar att dessa främst kom grupper med höga inkomster till del. hävdar att detta är fel väg att gå. Ökad trygghet för fler nås genom att flera människor kan leva på sin lön, vilket i sin tur stimulerar såväl sysselsättning som konsumtion. Om vi ska ha en chans till återhämtning måste framtidens satsningar ligga på tillväxt genom företagande. Vi måste också reformera det välfärdssamhälle som började byggas till de behov som finns i dagens samhälle. Det behövs åtgärder i det korta perspektivet som ger långsiktigt goda strukturella förutsättningar för tillväxt och stabila välfärdsvillkor. Den svenska ekonomins styrka och går delvis att förklara med övergången till en självständig riksbank med räntevapen och inflationsmål som sina främsta verktyg. 2001 och konjunkturavmattning visade betydelsen av en flytande växelkurs. En lägre värdering av kronan har gjort att konkurrenskraften för svenska företag ändå varit god. Den långsiktiga intentionen måste dock vara att stärka den svenska kronan genom låginflationspolitik och stabilitet i de offentliga finanserna. anser att räntan är det viktigaste och snabbaste instrumentet för att justera ekonomin. Vår självständiga riksbank har på ett bra sätt klarat detta . Den framgångsrika prisstabiliteten tjänar både företag och löntagare på. Vid ett eventuellt EMU-inträde överlämnas beslutsmakten över räntan till (). Detta innebär en uppenbar risk då ECB har till uppgift att sätta en räntenivå som ska passa hela euroområdet. Då EMU-länderna är ekonomiskt olika och befinner sig i skiftande konjunkturella faser kan ECB:s räntevapen bli ett alltför trubbigt styrmedel. har valutasamarbetet inom EMU inte visat några tecken på att strukturella reformer skulle gå snabbare snarare tvärtom. bedöms på flera punkter ha kommit längre än de stora och . Eurområdet har stora problem med tillväxt och arbetslöshet. har haft en lägre inflation än . Tillväxten i valutaunionen nådde , medan tillväxt stannade vid 2002. Den senaste arbetslöshetsmätningen i euroområdet visar , vilket ska jämföras med . har halkat efter i köpkraftsligan, och att permanenta denna position genom att gå med i , med en för lågt värderad valuta, är inte en långsiktigt bra lösning. Kronan måste stärkas genom ökad effektivitet, minskade offentliga utgifter och bättre förutsättningar för företagen. Ett nej till EMU ger oss tid och utrymme att driva igenom de långsiktiga ekonomiska förändringar som så väl behöver. 4.2 Tillväxt genom företagande behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Det är i dessa dynamiska miljöer jobben skapas och det är där tillväxten tar fart. Industrialismens era och det ekonomiska system vi just lämnat fokuserade på naturtillgångar, råvaror, storskalig produktion, landmassa och centrala lösningar. Den bild många har av småföretagare är präglad av den gamla världsekonomin, men småföretagare av finns inte bara inom tillverkningsindustrin. Tjänsteföretagens antal ökar och många spännande kluster byggs underifrån med olika ingående företag. anser att förutsättningen för tillväxt är att människors skaparkraft och vilja att förverkliga drömmar tas tillvara. Därför vill vi att varje människa ska ges F-skattsedel från födseln. Det vore ett sätt att tydliggöra att det är människor som skapar tillväxt, inte strukturer och system i sig själva. Samhället, med dagis, skola, och universitet, skulle då få inrikta sig på att lära eleverna ett nytt tänkande, nämligen att från myndighetsdagen kunna utnyttja sin F-skattsedel. Den traditionella socialdemokratiska hägringen om att det bara är anställningen som är det överhängande målet behöver fasas ut. Tillväxt är ingen bonus som kommer in på kontot i . Tillväxt är det vi skapar genom att släppa loss företagsamheten och livskraften bland människorna i . Vi vill stimulera sparandet och premiera eget risktagande, med målet och syftet att alla ska ha möjlighet att själva ta fram startkapital till det egna företaget. Avgörandet om man ska starta företag ska ligga hos företagaren, inte hos statliga myndigheter. Många företagare vittnar om svårigheterna att få riskkapital, speciellt om du är kvinna, bor i glesbygd eller är invandrare. Förutom en ökning av tillgängligt statligt riskkapital kan också lokala kreditgarantiföreningar vara ett framgångsrikt sätt att underlätta riskkapitalbildningen för främst små företag. Nej till uttökat arbetsgivarinträde Vi avvisar regeringens förslag med förlängt arbetsgivarinträde enligt regeringens förslag, och föreslår istället en sjuklönemodell där arbetsgivarinträdet kopplas till antalet anställda med ett tak . För ett företag med 5 anställda betyder det 5 dagars arbetsgivarinträde per anställd. De sociala avgifterna sätts till en nivå som motsvarar ett arbetsgivarinträde , vilket innebär en bonus till småföretag. sjuklöneförslag minskar trycket på utgiftstaken med 2,5 miljarder, men företagen kompenseras med sänkta arbetsgivaravgifter på samma summa. Speciellt viktig är tillgången på såddkapital, dvs de medel som en uppfinnare eller entreprenör kan söka för att utvärdera eller pröva ett koncept eller idé för att utveckla en produkt innan företaget etablerats. Det kan även omfatta forskningsprojekt med kommersiell potential. Trots att såddprojekt alltså är riskabla till sin natur visar en kartläggning av /och att överlevnadsgraden är sexsju av tio . Undersökningen visar att omsättningen och antalet anställda ökar sakta för att sedan ta fart. Av sammanlagt 471 undersökta företag hade dessa ökat antalet anställda med 2 231 personer. Kostnaden per skapat arbetstillfälle var . anser att mer pengar ska anslås till såddkapital, som bevisligen leder till ett ökat företagande och fler jobb. Dyra AMS-åtgärder som bara fungerar som konstgjord andning bör däremot avvecklas. Den världsomfattande forskarrapporten 2002 som mäter nivåer av entreprenöriell aktivitet och deras koppling till tillväxt pekade tydligt på vikten av informellt kapital, d v s familjemedlemmars eller s k företagsänglars betydelse för entreprenörskap. har en förhållandevis låg andel informellt kapital mätt mot det tillgängliga riskkapitalet. Precis som anser att människor själva ska kunna spara pengar för att starta företag ska de också kunna behålla de pengar de tjänar för att kunna investera i andra företag. Erfarna företagare har goda förutsättningar att bedöma affärsidéer och därför ska de stimuleras till att investera sina förtjänster i nya företag. Det bör alltså vara skattemässigt fördelaktigt att vara en tillväxtens mecenat i . inför därför riskkapitalavdrag. Trygghetssystem även för företagare Målsättningen måste vara att företagare ska kunna tjäna pengar på eget arbete och ha rimliga arbetsvillkor. Lagstiftningen verkar bygga på uppfattningen att företagare inte kan bli sjuka och absolut inte vill bli föräldrar. Särskilt drabbar diskrimineringen i föräldraförsäkringen kvinnor som startar och driver företag. anser att socialförsäkringarna ska ses över så att samma regler i fråga om kvalifikation och ersättningsregler gäller för småföretagare som för anställda i sjukförsäkring och föräldraförsäkring. Småföretagare bör också ges tillträde till a-kassan om företaget är helt eller delvis vilande. I debatten om entreprenörskap och företagsamhet vill synliggöra företagaren som person. Genom att fokusera på företagaren får vi en realistisk bild av hur företagandets vardag ser ut som vi synliggör att det är människan och inte systemen som skapar tillväxt. anser att t.ex. bankers och myndigheters riktade rådgivning till människor med invandrarbakgrund måste bli bättre, t.ex. genom ökad information på olika språk. Vidare kan det bli aktuellt med en vidgning av diskrimineringslagstiftningen, så att förbudet mot etnisk diskriminering också omfattar företag som drivs och ägs av personer med invandrarbakgrund. Forskare i företagsekonomi och entreprenörskap vid i har konstaterat att för en företagare är en svensk man. Det är nästan bara manligt företagande som uppmärksammas i medierna och den manliga styr entreprenörskapet. i som startas av kvinnor är också låg, (). Andelen kvinnliga företagare är lågt i även i ett internationellt perspektiv.