mot · GR02MJ474 · 2003-10-07 00:00:00 — Det handlar egentligen om rättigheter att få dricka rent vatten, äta fisken du fångar och uppleva naturens fantastiska mångfald. Miljöpolitiken tar sin utgångspunkt i människors engagemang för att komma tillrätta med miljöproblemen. Med utgångspunkt i federalismens principer lämnar vi makten vidare, till en nivå där effekter av de gemensamma besluten får det bästa resultatet. För att miljöfrågorna ska ges utrymme på den globala politiska agendan, är det framförallt viktigt med följande två utgångspunkter. Miljöfrågor måste dels diskuteras och lösas i ett internationellt perspektiv, dels sättas i fokus för att tillväxt och utveckling ska kunna svara upp till en hållbar utveckling. Den kortsiktiga vinningen måste ställas i relation till den långsiktiga rikedom som miljösatsningar ger. anser att den miljödrivna teknikutvecklingen utgör en stor potential i detta sammanhang. Miljön som drivkraft skapar nya tillväxt- och utvecklingsmöjligheter för näringslivet. Svenska företag har, genom strängare miljölagstiftning och högre miljökrav från kunder, erhållit ett försprång i den miljödrivna utvecklingen jämfört med utländska konkurrenter. Genom att vi i använder lagstiftning och ekonomiska styrmedel för att skydda naturen, kan vi alltså göra företagen en tjänst på lite . förordar en grön skatteväxling som innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. vill se en äkta grön skatteväxling i , vilket förutsätter raka rör mellan höjda miljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. Vi anser också att utsläppsrätter är ett bra styrmedel som kan utvecklas till att användas inom fler utsläppsområden än koldioxid. Där de ekonomiska styrmedlena inte räcker till, krävs en väl fungerande lagstiftning. behöver utvecklas och vi anser att den nu sittande bör få ett antal tilläggsdirektiv, bl.a. för att företagare skall kunna vända sig till tillsynsmyndigheten för att få bra råd och service utan att riskera påföljder. Klimatfrågan är en avgörande framtidsfråga för livet på jorden. Att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan få ödesdigra konsekvenser såväl för nu levande generationer som för kommande. De länder och områden som riskerar att drabbas hårdast av klimatförändringarna är utvecklingsländerna, där många ekosystem redan är hårt ansträngda samt har en bräcklig livsmedelsförsörjning och stor fattigdom. Det är vår skyldighet att ta klimatfrågan på allvar och agera för att motverka klimatförändringarna. Vi presenterar därför ett åtgärdsbatteri för ett bättre klimat. Exempel på åtgärder är: handel med utsläppsrätter, fortsatta bidrag till KLIMP-projekt, skatteväxling med tydlig klimateffekt, omställning till ett grönt transportsystem, med exempelvis gröna bränslecertifikat och bortre parentes för nya fossilbränsledrivna fordon 2015. Kemikalierna i samhället måste lyftas upp som ett prioriterat område på den politiska agendan. Att utbytes- och försiktighetsprincipen skall vara vägledande såväl i som i EU:s kemikaliepolitik är ett krav från . Att de flesta kemikalier på ett eller annat sätt är skadliga för miljön är känt och allmänt vedertaget. Att även läkemedel, som är till för att göra oss friska, skadar ekosystemen och i förlängningen också oss själva är däremot inte lika vedertaget. Det behövs därför miljöprövningar även av läkemedel. Några kemikalier som måste åtgärdas är dioxiner och bromerade flamskyddsmedel. För att minska riskerna för läckage från alla de förorenade områdena som finns identifierade, är det viktigt att resurser avsätts till sanering av dessa och att staten satsar på att sanera sin egen mark. Öppna landskap med hagmarker och ängar är uppskattade inslag i vår natur. De utgör också nödvändiga livsmiljöer för en rad växt- och djurarter. I de flesta fall är det generationer av bönder som har format det öppna landskapet och främjat den biologiska mångfalden. En fortsatt rik biologisk mångfald kräver ett fungerande jordbruk, med vall och betande djur i hela landet. Vi föreslår en utredning som undersöker vad som krävs för att jordbruket och dess miljöer skall vara långsiktigt hållbart. En rik skog kräver mångfald och möjlighet till långsiktig hållbar produktion. har tidigare kritiserat de reservatsbildningar, där markägarna inte är delaktiga och där skötseln av reservatet därför uteblir. I de fall där den skyddsvärda biotopen är beroende av en mänsklig påverkad skog, förordar vi naturvårdsavtal framför inköp av mark för reservat. Även under vattenytan finns hotade naturvärden. Åtgärder såsom skyddsområden, minskad övergödning, minskade fiskekvoter och säkrare transporter krävs för att skydda livet i havet. Grönområden i städer och tätorter är viktiga såväl för den biologiska mångfalden som för människors hälsa och välbefinnande. Genteknik och GMO utgör såväl möjligheter som risker för vårt samhälle och naturen. Försiktighetsprincipen och en obligatorisk ansvarsförsäkring kan minska riskerna med den nya tekniken. Forskningen är central för att få kännedom om miljöproblemen, hur de uppstår, vilka effekter de får på både kort och lång sikt och hur människor påverkas. Forskningen inom miljöfrågor måste dessutom kommuniceras till allmänheten på ett bra sätt. Miljöproblemen är ofta globala. måste spela en aktiv roll i det internationella miljösamarbetet och aktivt arbeta med frågorna i internationella organ som EU och FN. Vi har även lagt förslag i om att inrätta en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens, som en form av mellanstatligt samarbete. har tagit fram ett första förslag till inriktning på en gemensam europeisk miljöpolitik CEP. För det första måste ambitionsnivån i EU:s inre miljöarbete stärkas. För det andra måste EU ta på sig rollen att vara miljöns stridbare förkämpe i det internationella samarbetet. Det krävs omfattande insatser inom jord- och skogsbruk, livsmedels- och landsbygdsutveckling även i världens fattigare länder. har avsatt stora resurser till bistånd, varav 200 miljoner öronmärks för miljöbistånd (sammanlagt 1,9 miljarder ). Miljöbiståndet utgör en viktig del i strävan för att uppnå biståndsmålet på en procent av BNI. 4 Förslag till riksdagsbeslut 7 5 Kursen inställd mot hållbar tillväxt 9 5.1 Regionala tillväxtprogram 9 5.2 Miljödriven utveckling 10 5.4 Grön skatteväxling 11 5.6.2 Skärp de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs 13 6 Åtgärdsbatteri för ett bättre klimat 14 6.1 Flexibla mekanismer och kolsänkor 15 6.2 Klimatinvesteringsprogrammen KLIMP 16 6.3 Ett grönt transportsystem 16 6.3.1 Bortre parentes för fossilbränsledrivna fordon 16 6.3.2 Inköpspolicy för fordon 17 6.5 Bostäder med klimathänsyn 17 6.6 Omställning av energisystemet 18 6.6.1 Överenskommelsen 1997 och en framtida strategi 18 7.1 Bromerade flamskyddsmedel 20 7.2 Utbyggnaden av sopförbränningsanläggningar i kommunerna 21 7.4 Åtgärdsprogram för minskade dioxinutsläpp 22 7.5 Förorenade markområden 22 7.5.1 Staten städa upp framför egen dörr! 7.5.2 Vikten av effektivt utrednings- och saneringsarbete 23 8 Biologisk mångfald 24 8.1 Ängar och hagmarker 24 8.1.1 Ett rikt odlingslandskap 24 8.1.2 Ersättningsnivåerna för ängs- och betesmarksprogrammen 25 8.1.3 Hur når vi ett långsiktigt hållbart jordbruk? 8.2 En rik skog 25 8.2.2 Spritt ägande av skogen 27 8.3 Sjöar och hav 28 8.3.3 Utsläpp av olja och miljögifter 29 8.3.4 Hotade fiskbestånd 30 8.4 Grönområden i storstäder och tätorter 30 8.5 Ideella organisationers betydelse för naturvården 31 8.6 Turism och naturvård i samarbete 32 8.7 Genteknik och GMO 33 8.7.1 Möjligheter och risker 33 8.7.2 Försiktighetsprincipen och obligatorisk ansvarsförsäkring 33 8.7.3 Säkerhetsavstånd och noggrann övervakning 34 8.7.4 GMO-fria zoner 34 10 Miljön i EU och övrigt internationellt samarbete 35 10.1 behöver en gemensam miljöpolitik 36 10.1.1 Common Environmental Policy CEP 36 10.1.2 Miniminivåer för miljöskatter 37 10.1.3 Miljöpröva EU:s ekonomi 37 10.1.4 Skärpning av kemikaliepolitiken 38 10.1.5 Tydliggör EU:s fiskereform 38 10.1.6 EU:s viktiga roll på genteknikområdet 38 10.2.1 Kopplingen mellan miljö och mänskliga rättigheter 40 För att miljöfrågorna ska få utrymme på den globala politiska agendan är det viktigt att de dels diskuteras och löses i ett internationellt perspektiv, dels fokuseras för att tillväxten och utvecklingen ska vara hållbar. Globalt miljösamarbete måste börja inom det egna landet. ska genom eget agerande vara en pådrivande miljönation inom EU. Därför har föreslagit en gemensam europeisk miljöpolitik, CEP. Det är endast genom gemensamma lösningar som vi kan hantera globala miljöproblem. Miljöfrågorna berör alla. Det handlar om vår rätt att få dricka rent vatten, äta fisken vi fångar och uppleva naturens fantastiska mångfald. En god miljö är en överlevnadsfråga och en fråga om livskvalitet. Miljöpolitiken utgår från människors engagemang för att komma tillrätta med miljöproblemen. Enligt federalismens principer lämnar vi makten vidare, till en nivå där effekter av de gemensamma besluten får det bästa resultatet. Från individen till samverkan i det civila samhället, i företagen, i kommunerna, i regionen, i staten och inom EU, osv. Att hantera miljöfrågor utifrån federalismens principer är framförallt viktigt av demokratiska skäl samt för att öka engagemanget för frågorna. Hållbar utveckling når vi endast i samarbete mellan individer, företag, olika politiska nivåer och länder. En hållbar tillväxt förutsätter att jord och skog och havsresurser nyttjas på ett sunt sätt och med respekt för ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella samband. En kortsiktig måste stå i relation till den långsiktiga rikedom som miljösatsningar ger. De förnyelsebara resurserna utgör grunden för den miljödrivna utvecklingen. Vi ska fortsätta att arbeta för ett bra företagsklimat där den miljödrivna utvecklingen och konkurrenskraften hos svenska företag främjas. Vårt produktionssystem måste bygga på biologiska grunder och de naturliga systemens gränser. Det handlar om att bruka utan att förbruka! 4 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidigt integrera miljöperspektivet i de regionala tillväxtprogrammen samt förstärka den sociala aspekten för att nå en hållbar utveckling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsammans med svenska miljöteknikföretag behöver lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att öka avsättningarna till periodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en grön skatteväxling måste utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tilläggsdirektiv till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja den svenska målsättningen i klimatarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett åtgärdsbatteri för ett bättre klimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibla mekanismer och kolsänkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inköpspolicy för statliga myndigheter, bolag och verk vid inköp av fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör såväl inom EU som i andra internationella organ arbeta för att sammanhållna forskningsstrategier och ökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för att nå målet om lägre energiförbrukning i bostäder måste installation av direktverkande elvärme vid nybyggnation och omfattande ombyggnation genast förbjudas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör belysa olika aspekter på mekanisk och naturlig ventilation samt föreslå åtgärder så att dessa två system kan samverka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fortsatt forskning kring och praktisk tillämpning av energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt förbud mot användning av särskilt hälso- eller miljöskadliga ämnen. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om ett förbud mot bromerade flamskyddsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbränning av avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör gå före och sanera de förorenade markområden som statliga verksamheter orsakat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utföra en bred utredning om förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det för att kunna utföra ett effektivt arbete för att skydda utrotningshotade arter krävs att rödlistan kontinuerligt uppdateras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta mer resurser till plantering och skötsel av lövskog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grönområdenas betydelse i stadsmiljöer för människor och djur.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppräkning av anslag till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla en ekologiskt hållbar turism där de lokalt boende får utkomst av skyddade reservats- och naturskyddsområden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att s.k. markörgener som ger antibiotikaresistens inte skall förekomma i produkter på marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om korspollinerade grödor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU skall satsa mer resurser på forskning och utveckling på genteknikområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri tillgång till forskningsresultat kring genteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam europeisk miljöpolitik (CEP). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att enskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt stoppa odling av genetiskt modifierade grödor om fara för miljö eller hälsa uppstår. 1Yrkandena 1, 2, 13 och 23 hänvisade till NU. 2Yrkandena 3 och 4 hänvisade till SkU. 3Yrkandena 11, 12 och 21 hänvisade till BoU. 5 Kursen inställd mot hållbar tillväxt Hållbar tillväxt innefattar ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet och förutsätter en god hushållning med natur- och kulturresurser samt minskad miljöpåverkan. anser att den miljödrivna teknikutvecklingen har en stor potential. Miljön som drivkraft skapar nya tillväxt- och utvecklingsmöjligheter för näringslivet som främjar arbetsmarknaden. Ekonomi, ekologi och sociala aspekter hänger ihop och kan sammankopplade skapa en hållbar tillväxt. anser att det hållbara tillväxtresonemanget kan främja tillväxtpotentialen i hela landet. Det är våra naturresurser som bygger upp hela vår samhällsekonomi. Naturresurser, som brukas på ett ansvarsfullt sätt, kan skapa nya och goda förutsättningar på framförallt landsbygden. Ett bra exempel är framställning av biobränslebaserad energi som har stora utvecklingsmöjligheter. Biobränslen utgör en viktig del i omställningsarbetet mot ett hållbart energisystem. Ett annat exempel är utveckling av möjligheterna för lokalt framställda livsmedel. har stark tilltro till miljötekniken samt till de kunskaps- och tjänsteföretag med miljöinriktning som har vuxit fram. Företag som har ett proaktivt miljöarbete i sin verksamhet har ofta en resurseffektiv produktion och en högre miljömedvetenhet i organisationen. Denna proaktiva hållning måste tydliggöras även i de politiska budskapen, och miljön måste användas som en drivkraft för att främja hållbar tillväxt. De nuvarande regionala tillväxtavtalen introducerades av regeringen . Bakgrunden till avtalen är att förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning skiljer sig åt i olika delar av landet. Utifrån regionala skillnader ska avtalen skapa politiska instrument till regionernas olika förutsättningar. Regeringen har understrukit att miljö- och jämställdhetsfrågor är viktiga drivkrafter i detta avseende. Hänsyn till ekologi och jämställdhet ska vara integrerade i tillväxtavtalens olika delar. Utfallet från den första generationens tillväxtavtal har visat på stora brister i dessa avseenden. För att stärka miljön som drivkraft genomfördes pilotprojekt i några län. I uppdraget låg att utveckla metoder för hur det ekologiska perspektivet kan införlivas, dels i processen med tillväxtavtalen, dels i de olika åtgärdsprogrammen. Inför den nya programperioden sker ett namnbyte till Regionala tillväxtprogram. Utifrån erfarenheterna från pilotprojektet ska de regionala tillväxtprogrammen skapa förutsättningar för en miljömässigt hållbar regional utveckling. Att inarbeta miljön i de tidigare regionala tillväxtavtalen innebär att en ny fråga förs in i en redan inarbetad struktur. För att öka medvetenheten om miljö som tillväxtfaktor, förutsätts att miljöperspektivet redan från början på ett tydligt sätt integreras i tillväxtprogrammets olika delar. I pilotprojektet belystes särskilt vikten av att lyfta fram miljöperspektivet, vilket är bra. För att tillväxtarbetet ska styra mot en hållbar samhällsutveckling krävs dock att även den sociala dimensionen integreras. Den sociala aspekten beskrivs alltför övergripande. Vad som ovan anförs om att tidigt integrera miljöperspektivet i det regionala tillväxtprogrammen samt förstärka den sociala aspekten för att nå en hållbar utveckling bör ges regeringen till känna. Teknik- och affärsutveckling inom miljöområdet måste uppmuntras. Ett system med flexibla mekanismer i kombination med andra åtgärder bör utgöra incitament, för att en miljödriven utveckling skall komma till stånd. En miljödriven affärs- och teknikutveckling är en drivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell och mänsklig utveckling. Den internationella marknaden för miljöteknik beräknas uppgå till . Tillväxttakten för denna marknad ligger på . En internationalisering av ett miljöanpassat näringsliv kan leda till ökad försäljning av svenska tjänster och produkter med hög miljöprestanda. Även de miljöförbättringar som sker på olika arbetsplatser bidrar till minskat resursuttag och energibesparingar. Miljödriven utveckling ger den tillväxt som behöver, vilken i sin tur kan bidra till mer resurser för bl.a. skola, vård, omsorg och regional utveckling. Först då kan vi tala om en hållbar välfärd. Svenska företag har, genom en strängare miljölagstiftning och högre miljökrav från kunder, fått ett försprång i den miljödrivna utvecklingen jämfört med utländska konkurrenter. Detta försprång är i stort sett inhämtat av många andra länder. är nettoimportör av renodlad miljöteknik. har varit pådrivande för att ska bli mer proaktivt för att bli världsledande inom miljödriven utveckling och miljöexport. Det krävs en samlad strategi för att ska gå från att vara nettoimportör av miljöteknik till att bli en ledande aktör på denna marknad. Regeringen menar att de 15 miljömålen utgör den strategin, men det är inte dem vi efterlyser i sammanhanget. Miljömålen i sig är övergripande, men vill se en konkret strategi för miljödriven utveckling som främjar affärs- och teknikutvecklingen samt svensk miljöexport. I finns många miljöteknikföretag som har goda chanser att konkurrera internationellt. Som exempel kan nämnas att har tillsatt en särskild grupp som arbetar med hållbar utveckling. Ett sådant initiativ visar tydligt på den drivkraft som miljön alltmer utgör. I årets budgetproposition har regeringen aviserat en satsning på ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport och det är en välkommen satsning. befarar vi att även denna satsning kommer att bli lika urvattnad som tidigare satsningar och att den inte leder till några konkreta framgångar för exporten av miljöteknik. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas och olika kompetenser kan komplettera varandra. Detta kan ge utökade möjligheter att agera på såväl den svenska som den utländska marknaden. Vad som ovan anförs om att regeringen tillsammans med svenska miljöteknikföretag behöver lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport bör ges regeringen till känna. Begreppet grön skatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grön skatteväxling innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. vill se en grön skatteväxling i som har raka rör mellan höjda miljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. I finns ett skattesystem med nedsättningar av skattebördan för industrin. Nedsättning måste upphöra vid ett införande av ett system med utsläppsrättigheter så att denna kan bli enkel och enhetlig. Skatteväxlingen måste utformas så att en framtida handel med utsläppsrättigheter underlättas. Detta har regeringen och samarbetspartierna inte klarat av. Den skattenedsättning för industrin som finns måste därför successivt minska. För vissa branscher eller företag som drabbas extremt hårt av en skatteväxling, utan att de i praktiken har chans att omgående ställa om till en miljö- och skattemässig bättre produktion, kan en skatteväxling kompletteras med långsiktiga avtal med industrin. Om de åtar sig att inom minska viss del av sin miljöpåverkan, kan de få skattelättnader i från starten. Därför bör möjligheterna att öka avsättningarna till periodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar utredas. Den nuvarande skatteväxlingen inriktas enbart på att höja miljöskatter för hushållen och i motsvarande grad sänka inkomstskatter. Detta innebär att man förstärker den befintliga skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatser görs för att successivt fasa ut de nedsättningar som finns för att förbereda för ett handelssystem med utsläppsrättigheter. Dessa steg måste tas. Vad som ovan anförs om att en grön skatteväxling måste utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas bör ges regeringen till känna. I skattemotion presenterar vi en skatteväxling med tydlig klimateffekt och ett tydligt samband mellan växlingen av skatter. är positivt till att införa system för handel av utsläppsrätter. Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Handel med utsläppsrättigheter fungerar dock inte på alla områden, varför skatteväxling är ett bra instrument för att minska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. har tidigare föreslagit att ett system för handel med utsläppsrättigheter för klimatpåverkande utsläpp, framförallt koldioxid, ska införas. Vi välkomnar därför EU:s system med utsläppskvoter, som ett led att införliva Kyotoprotokollet och ser fram emot den svenska implementeringen av dessa. Vi anser dock att detta endast är ett första steg med att använda utsläppsrätter som styrmedel i miljöpolitiken. Det är dags att gå vidare och undersöka inom vilka fler områden som utsläppsrätter kan användas. Den nu pågående har haft ett klimatperspektiv. Vi behöver också utreda hur utsläppsrätter kan implementeras inom andra utsläppsområden. En parlamentarisk utredning bör därför ges i uppdrag att ta fram förslag på nationella och regionala system för handel med utsläppsrätter.