ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf203 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda konkurrensutsättning av . Jag anser att sjukförsäkrings-, arbetsmarknads- och arbetsskadeavgiften i arbetsgivaravgifterna bör slås samman till en enda rehabiliteringsavgift och utgöra grunden för en rehabiliteringsförsäkring. Dessa avgifter betalas redan av arbetsgivaren i arbetsgivaravgifterna och är en del av den anställdes lön. Vid ev. långvarig sjukdom eller arbetslöshet kan denna försäkring användas till att förbättra möjligheterna för återgång till arbetet. Jag menar att dessa avgifter är att betrakta som en försäkring för den anställde som skall användas i den rehabilitering som kan behövas vid sjukdom eller arbetslöshet. Med detta synsätt borde den anställde och arbetsgivaren kunna välja bland fler försäkringsbolag än , där man kan erlägga denna rehabiliteringsavgift. Om finansieringsmonopol upphävdes och andra försäkringsbolag i konkurrens kunde teckna rehabiliteringsförsäkringar skulle det skapas en konkurrens och mångfald i rehabiliteringen.
mot · GR02Sf204 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjukintygets roll i rehabiliteringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarintygets framtida roll i rehabiliteringen. Vid långdragen sjukskrivning har beslutat att avstämningsmöten skall ske för att på bästa sätt kunna rehabilitera den sjukskrivne tillbaka till arbetslivet. Vid detta möte skall berörda parter delta för en långsiktig planering syftande till en aktiv rehabilitering. Många långtidssjukskrivna har flera orsaker till sin arbetsoförmåga utöver rent medicinska. Jag menar att man vid avstämningsmötena måste kunna lägga upp en sådan planering så att skall kunna betala ut sjukpenningen som rehabiliteringen pågår utan att läkarintyg skall behöva utfärdas under pågående rehabilitering. Om avstämningsmötet ger vid handen att enbart medicinsk orsak föreligger är fortsatt utfärdande av läkarintyg befogat, liksom om rehabiliteringen avbryts, för att då klarlägga om nya rent medicinska orsaker tillkommit. Jag menar att läkarintygets administrativa roll som underlag i den framtida rehabiliteringen spelat ut sin roll och borde kunna upphöra i samband med att avstämningsmötena genomförs. Detta borde innebära att ett antal besök inom sjukvården enbart för förlängning av sjukintyg under pågående planerad rehabilitering skulle upphöra och därmed tid frigöras för sjukvården.
mot · GR02Sf205 · 2003-10-07 00:00:00 — Möjlighet till deltidssjukskrivning för studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för studenter till deltidssjukskrivning. Skyddsnätet för studenter är på vissa områden bristfälligt. Studenter är exempelvis inte på samma sätt som arbetstagare omfattade av sjukförsäkringssystemen. För studenter som tar studielån gäller att de omfattas av en särskild sjukförsäkring som är kopplad till studiemedelssystemet. Vid sjukdom har en student rätt att behålla sitt studiestöd , förutsatt att sjukperioden är godkänd av . Lånedelen avskrivs då, efter en karenstid . tvingas studenten leva på studiemedel trots sjukdom och oförmåga till studier. Försäkringen omfattar endast sjukskrivning på heltid. En student kan alltså inte, till skillnad från arbetstagare, vara sjukskriven på deltid. Detta regelverk mer eller mindre tvingar studenter att sjukskrivas på heltid och kan försena återgången till studier. Detta får konsekvenser för såväl den enskilde som för samhället. Många studenter skulle säkerligen kunna studera på deltid, som de har behov av sjukskrivning på deltid. Att studera på deltid skulle vara en rehabiliteringsåtgärd för en återgång till heltidsstudier. Sjukförsäkringen för studenter borde alltså ändras så att deltidssjukskrivning blir möjlig. Med vårt förslag underlättas studenters möjligheter att återgå till studier och dessutom minskas sjukskrivningstalen.
mot · GR02Sf206 · 2003-10-07 00:00:00 — Ränta på sena utbetalningar från tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dröjsmålsränta från till den enskilde vid felaktig handläggning. har rätt att ta ut dröjsmålsränta på de belopp som en person är skyldig. Rent logiskt borde även de personer som drabbats av försenade eller felaktiga hantering erhålla dröjsmålsränta. Försenas ett beslut om utbetalning beroende på förhållanden som mottagaren ej kan råda över bör dröjsmålsränta utgå. Om ett beslut om avslag i ett ärende överklagas och ändras helt eller delvis till den klagandes fördel bör dröjsmålsränta utgå från den dag då avslagsbeslutet fattades av . För den enskilde är ofta beslut från av stor ekonomisk betydelse, då många människor i lever med små ekonomiska marginaler. Det är därför rimligt att skall kompensera dem som drabbas av försenad eller felaktig handläggning av ärenden. Ett sådant förfarande skulle också tydliggöra kostnaden för långsam handläggning på och bidra till att förkorta handläggningstider. Myndigheter borde ha liktydande regler. Då skattemyndigheten lämnar dröjsmålsränta borde göra det samma.
mot · GR02Sf207 · 2003-10-07 00:00:00 — Steglös ersättning inom sjukförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en steglös ersättningsnivå för sjukpenningen. Användningen av deltidssjukskrivning skall enligt riksdagsbeslut öka. Färsk statistik från visar att så också är fallet. För att ytterligare uppmärksamma att det är den enskildes arbetsförmåga inte arbetsoförmåga som skall uppmärksammas finns det skäl att gå vidare och pröva om inte en steglös sjukpenning skall införas. Enligt nuvarande bestämmelser utges hel sjukpenning om arbetsförmågan är helt nedsatt på grund av sjukdom. Om arbetsförmågan är nedsatt med tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning och om arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften, men inte tre fjärdedelar utges halv sjukpenning. Om arbetsförmågan inte är nedsatt med minst en fjärdedel, utges ingen sjukpenning. Det finns alltså en viss självrisk i dagens system. Vid sjukskrivning av läkare gäller att läkare bedömer huruvida patienten, trots sin sjukdom, kan arbeta till viss del alternativt till viss del kan stå till arbetsmarknadens förfogande. I det medicinska underlaget skall läkaren styrka hur många timmar patienten bedöms kunna utföra sin vanliga sysselsättning/stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att läkaren skall göra sin bedömning utifrån patientens förmåga att arbeta/stå till arbetsmarknadens förfogande, oavsett vilka ersättningsnivåer som gäller inom lagen om allmän försäkring. För att underlätta att en sjukskriven till viss del skall kunna utföra/återgå till arbete alternativt åter kunna stå till arbetsmarknadens förfogande trots nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom, föreslås att rätten till sjukpenning ändras på så sätt att en steglös ersättningsrätt införs. Arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom bör dock fortfarande vara minst en fjärdedel för rätt till sjukpenning. Självfallet bör det göras en översyn av vilka konsekvenser förslaget om en steglös sjukpenning får för sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och rehabiliteringsersättning.
mot · GR02Sf208 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att DNA-prov skall kunna utgöra grund för familjeåterförening i fall där skriftlig dokumentation saknas eller bedöms ha brister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att huvudregeln bör vara att utförande av DNA-prov medges för att fastställa grund för återförening, när detta begärs av enskild person. Enligt svensk lag är det möjligt för en invandrare att få återförenas med sin familj, dvs. make/maka och minderåriga barn, i . Detta förutsätter att släktskapet kan styrkas. anser den svenska myndigheten att uppvisade dokument är otillräckliga eller felaktiga. Återförening avslås då, eftersom föräldraskap inte anses kunna styrkas. En man i , vars dokument inte accepteras som grund för familjeåterförening, eftersom papperens äkthet ifrågasätts, har därför begärt att få lämna DNA-prov, för att den vägen kunna bevisa att han är far till sina barn. Den svenska ambassaden i det berörda landet skulle ha kunnat ombesörja att motsvarande prov lämnades av mannens barn. Detta har dock inte accepterats av . Genom DNA-prov är det möjligt att säkert fastställa fader- och släktskap. Resultatet kan sedan utgöra en säker grund för ansökan om återförening. På så vis skulle rättssäkerheten stärkas. I ett frågesvar till mig anförde statsrådet följande: I den s.k. (UD 2000:03) delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) föreslås att det, framför allt med hänsyn till barnets bästa, ska finnas en möjlighet att använda DNA-analys för att styrka ett påstått släktskapsförhållande i ärende om uppehållstillstånd. Analysen föreslås vara frivillig och kan göras när tillräcklig utredning om släktskapsförhållandet inte kan tas fram på annat sätt. En DNA-analys ska dock inte utföras om utlänningsmyndigheterna på grund av den övriga utredningen anser det uppenbart att det påstådda släktskapsförhållandet inte existerar. Kostnaden för DNA-analysen ska, enligt förslaget, bäras av staten. Regeringen överväger alltså nu en utrednings förslag. Det finns dock skäl att framhålla att reglerna som skall styra möjligheten för enskilda att begära DNA-prov som grund för beslut om familjeåterförening inte bör vara onödigt restriktiva. Eftersom ett korrekt utfört DNA-prov inte kan förfalskas saknas motiv för missbruk. Det kan vidare inte uppstå någon skada för vare sig enskilda eller staten om ett prov utförs i onödan. Däremot kan stor skada uppstå för enskilda familjer om möjligheten till DNA-prov avvisas i ett enskilt fall och återförening därmed skulle avvisas på felaktig grund. Huvudregeln bör därför vara att utförande av DNA-prov skall medges, för att fastställa grund för återförening, när detta begärs av enskild person.
mot · GR02Sf209 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förbättrad vård för asylsökande. När asylsökande anländer till lider de ofta både av fysisk och psykisk ohälsa. Detta gäller inte minst barnen. Asylsökande får hälso- och sjukvård i enlighet med en överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen, på så sätt att den även inkluderar vård som inte kan anstå. Utöver det ska viss annan vård också kunna ges. Barn, som inte fyllt , ska ges möjlighet att få samma vård som barn som är bosatta i . Det innebär både psykologisk och psykiatrisk vård. Landstingen får ersättning från staten för denna vård och ersättningen från staten är beräknad med utgångspunkt från att den som söker asyl har behov av såväl somatisk som psykiatrisk vård. I kontakter med asylsökande kan man dock finna att många av dem lider av psykisk ohälsa både när de anländer till och när de väntar på att få sitt ärende prövat. Det är viktigt att de som väntar på ett besked kan få psykiatrisk hjälp . Behovet av att förbättra vården för asylsökande så att de får adekvat vård är stort. Det behövs en reglering av hur exempelvis inblandade myndigheter ska hantera vården .
mot · GR02Sf210 · 2003-10-07 00:00:00 — Bostadsbidraget för boende i flerbäddsrum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall återkomma med förslag till förändrad lagstiftning vari boende i flerbäddsrum i bidragsavseende jämställs med boende i en- och tvåbäddsrum. Enligt reglerna om bostadstillägg i lagen om bostadstillägg för pensionärer kan tillägg endast utgå för permanentbostad. En person som bor i särskild boendeform kan få bostadstillägg för boende i en- eller tvåbäddsrum. Det har dock visat sig att vid boende i rum med fler bäddar har detta boende inte bedömts som permanent varför bostadstillägg inte utgått. Det belyser en svaghet i nuvarande lagstiftning och praxis. Det kan inte vara rimligt att en människa med behov av särskilt boende men medboende i flerbäddsrum ska ställas utanför bedömningen permanent boende. Det kan få svåra konsekvenser för den enskildes ekonomi i synnerhet om den enskilde tidigare bott i eget boende med bostadstillägg. Det är därför rimligt att se över regelverket och se till att boende i flerbäddsrum jämställs med boende i en- och tvåbäddsrum när det gäller rätten till bostadstillägg.
mot · GR02Sf211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtagande av länderunderlag i asylärenden. Framtagande av länderunderlag i asylärenden Mycket talar för att bör delas för att den nya instansordningen för asyl- och utlänningsärenden skall kunna vinna brett förtroende och fungera väl. Det bör prövas om uppgiften att ta fram länderunderlag bör brytas ur och läggas i en särskild från parterna skild verksamhet för skapande av beslutsunderlag, ett slags av länderunderlag. Båda parter skall ges samma tillgång till detta länderunderlag, för att undanröja risken att processen i andra instans blir ojämlik. finns denna länderkunskap inom , som också fattar beslut i asylärenden som första instans. Detta förhållande blir konstigt då ett tvåpartsförfarande skall användas med förvaltningsdomstol som andra instans och i samma stund övergår till att vara en av två jämställda parter i målet. har en utveckling skett där det är lika känsligt att ger en bild av situationen för mänskliga rättigheter i andra länder. Ett exempel på detta är att regeringen numera måste lägga en rapport till om läget för mänskliga rättigheter i biståndsländer. Därmed borde förutsättningar för öppenhet kring bedömningarna i länderunderlagen föreligga. har vi sett en betydande debatt om de länderbedömningar som görs av och . Denna debatt har varit kopplad till prövningen av enskilda fall. Det hade varit en fördel om bedömningen av läget för mänskliga rättigheter i ett land kunde diskuteras för sig, utan att bedömningen av enskilda personers skyddsbehov diskuterades. Alla skulle vinna på att detta kunskapsframtagande kunde ske i öppnare former och att länderunderlag inte kunde undanhållas någon av parterna i den nya instansordningen för asylärenden. Värt att notera är att förvaltningsdomstolarna inte kommer att ha någon egen länderkunskap. Det bör dock vara möjligt för parterna att för att stärka sin sak hänvisa till andra källor som beskriver situationen i den berördes ursprungsland, eller i annat av omständigheterna i fallet berört land. pågår en översyn av utlänningslagen inför införandet av en ny instansordning i asylärenden. arbetar regeringen med en proposition i frågan, samt en organisationskommitté med övergång till den nya ordningen. I denna process bör formerna för framtagande av länderunderlag belysas och möjligheten till inrättande av en från parterna skild verksamhet för framtagande av länderunderlag i asylärenden prövas.
mot · GR02Sf212 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådan lagändring som slår fast att gifta pensionärer eller motsvarande skall betraktas som enskilda individer i det statliga pensionssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen. I dagens statliga pensionssystem får pensionärer som gift sig eller motsvarande tillsammans en lägre statlig pension än om de hade behandlats som två fristående individer. Staten har därmed lagt en godtycklig ekonomisk gräns och norm för hur mycket pengar ett pensionärspar skall klara sig på. Under sitt yrkesverksamma liv har staten betraktat dem som enskilda individer och de har beskattats som sådana. När de senare i livet blir pensionärer ändrar staten sin syn på dem. Det är inte upp till staten att sätta sådana gränser för människor och definitivt inte för pensionärer som arbetat och betalat skatt i hela sitt liv. De pensionärer som inte gift sig eller motsvarande är således berättigade till full statlig pension. Enda möjligheten för ett pensionärspar att få full statlig pension är att ta ut skilsmässa. Det är en realitet att pensionärspar gör detta och skriver sig på var sin adress för att undkomma problemet. Andra tråkiga konsekvenser är att människor undviker att ingå äktenskap, bli sambor eller registrera partnerskap. Är det rättvist att pensionärer efter ett yrkesverksamt liv, där de som individer betalat skatt i hela sitt liv, skall bli bestraffade ekonomiskt av staten enbart för att de gift sig?
mot · GR02Sf213 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid delad vårdnad och växelvis boende av barn bör delat barnbidrag gälla. Alltfler föräldrar har delad vårdnad om sina barn. I många fall bor barnen ena veckan hos sin pappa och hos sin mamma. kallas detta växelvis boende. Barnen kan dock bara vara folkbokförda i det ena hemmet. Enligt nuvarande regler utbetalas hela barnbidraget till den adress där man är folkbokförd. Barnen kostar dock lika mycket i bägge hemmen. Vid delad vårdnad har bägge föräldrarna samma skyldigheter och bör ha samma rättigheter. Därför bör bägge hushållen få del av barnbidraget om barnen bor lika mycket hos mamman som hos pappan.
mot · GR02Sf214 · 2003-10-07 00:00:00 — Föräldrautbildning och delad ledighet tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ger JämO, RFV, försäkringskassorna, BO samt i uppdrag att tillsammans ta fram en strategi och ett informationsmaterial för hur man inom ramen för befintlig föräldrautbildning uppmuntrar till ett jämnare uttag av föräldraledigheten. tar kvinnorna huvuddelen av föräldrapenningen. Deras andel uppgår till , och kvinnor är i genomsnitt borta omkring i direkt anknytning till barnets födelse. Mäns föräldraledighet är däremot betydligt kortare och mer utspridd över barnets uppväxt. Ett jämnare uttag av föräldraledigheten skulle i första hand vara bra för barnen som behöver närhet till båda föräldrarna redan i början av livet. Att påverka attityder och värderingar är en långsiktig process, men mycket kan göras genom aktivt informationsarbete riktat till blivande och nyblivna föräldrar. är väldigt lite av den information och utbildning som blivande föräldrar får jämställdhetsinriktad. Visst är det viktigt att lära sig hur barnet utvecklas i mammas mage, vilka smärtstillande metoder som finns att tillgå vid födseln samt vilka utvecklingsfaser barnet genomgår den . Men det räcker inte. Vi behöver en jämställdhetsstrategi även inom ramen för utbildning av blivande och nyblivna föräldrar som uppmuntrar föräldrar att dela lika på sin föräldraförsäkring. Delad föräldraledighet skulle leda till ökad jämställdhet i arbetslivet och tillväxt. Möjligheterna är många i arbetet för en mer jämn fördelning av föräldraledigheten.
mot · GR02Sf215 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvärdering av reformen om minoritetsspråkens ställning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny utvärdering av hur kommunerna lever upp till och använder tilldelade resurser för att stärka minoritetsspråkens ställning. beslutade att ge lagstadgad rätt till enskilda att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. För det samiska språket är det geografiska området , , och kommuner. För finskan och meänkieli är det geografiska området , , , och kommuner. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Den ovannämnda lagstadgade rätten började gälla . i har fått regeringens uppdrag att utvärdera reformen, vilket också gjorts . Regeringens utvärderingsdirektiv var allmänt hållna och saknade bland annat krav på redovisning av hur kommunerna använt tilldelade resurser för att stärka minoritetsspråkens ställning. En ny utvärdering, med skärpta krav att kommunerna redovisar hur tilldelade medel använts och hur respektive kommun lever upp till reformen, bör göras.
mot · GR02Sf216 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetsrehabilitering av psykiskt långtidssjuka tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelförändringar så att statliga medel hos försäkringskassorna och arbetsförmedlingarna kan användas till att stödja den verksamhet med rehabilitering av långtidssjuka som pågår på Fontänhusen i . grundades i NewYork 1948 av patienter från ett mentalsjukhus. Dessa patienter skapade ett alternativ som utgick från varje människas egen förmåga, frihet och rätt till egna beslut. Genom en meningsfull arbetsinriktad dag skapades förutsättningar för att återerövra den egna självkänslan. Man bröt med vårdens traditionella fokusering på sjukhusbilden och fokuserade på förmågan till arbete, delaktighet och social gemenskap. kom till av den enkla anledningen att det fanns en fontän på gården till det hus där verksamheten började. Genom den välkända radiorösten kom ( på svenska Fontänhuset) till och . Det första Fontänhuset öppnades i . Därefter har ytterligare nio Fontänhus öppnats i , , , , , , , och . Verksamheten är organiserad i stiftelseform eller föreningsform och bedrivs helt utan vinstintresse samt är partipolitiskt neutral och religiöst obunden. finansierades verksamheten till största delen av landstingen men efter psykiatrireformen 1995 är det kommunerna som är de största bidragsgivarna. I någon utsträckning erhålls fortfarande bidrag från landstingen. Endast i något undantagsfall kommer bidrag från arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna, vilket beror på att dessa myndigheter har statliga föreskrifter och regler som förhindrar möjligheterna att stödja denna verksamhet, som ju egentligen väl faller in under dessa myndigheters ansvarsområden. Det är väl känt att försäkringskassorna har medel till förfogande för köp av arbetsinriktade rehabiliteringsinsatser, vilka inte kommit att förbrukas för avsett ändamål. En förklaring härtill kan vara att regelverket förhindrar försäkringskassorna att stödja den verksamhet som bedrivs vid de olika Fontänhusen i . Fontänhus-modellen för rehabilitering av psykiskt långtidssjuka visar bra resultat till en låg kostnad. För enskilda personer skapas en social samvaro med det viktiga syftet att kunna återkomma till arbetslivet. Samhällets egen verksamhet för psykiskt långtidssjuka avlastas och framför allt inom vården görs besparingar på grund av att personerna ifråga behöver mindre vård. Det finns alltså många olika skäl för samhället att stödja den verksamhet som bedrivs på de tio Fontänhusen i . Ett bättre system för samhällets stöd kommer med säkerhet att leda till att flera Fontänhus tillskapas. Det är hög tid för regeringen att göra erforderliga förändringar i regler och föreskrifter så att medel för arbetsrehabilitering av långtidssjuka kan användas till att stödja Fontänhusen i .
mot · GR02Sf217 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen utreder möjligheten till en steglös handikappersättning i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt dagens regler är nivåerna för handikappersättning 36, av prisbasbeloppet. Ersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd för stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Det är som fattar beslut om rätten till ersättning. Ingen människa är den andre lik och vi har alla olika behov. Detta blir extra tydligt vid en funktionsnedsättning. Det är svårt att placera in människor i olika fack och stelbenta schabloner. Dagens ersättningsnivåer är inte individanpassade. En del förlorar och en del vinner. Ett mer rättvist system där individen sätts i centrum vore att ersätta dagens tre nivåer för handikappersättning med ett steglöst system med en nedre gräns på exempelvis av prisbasbeloppet. Regeringen borde utreda om inte handikappersättningen skulle vara steglös med en nedre gräns på till exempel av prisbasbeloppet.