mot · GR02MJ367 · 2003-10-07 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 4 Djurhållning inom jordbruket 3 4.1 Djurskyddet inom EU 3 4.2.1 Mobila och gårdsnära slakterier 4 4.2.2 Subventioner och beskattning 5 4.2.4 EU:s djurtransportdirektiv 5 4.4 Slaktmetoder enligt religiösa sedvänjor 6 4.5 Genmodifiering av djur 6 5 Uppfödning av pälsdjur 6 6.1 Djurförsök i utbildningen 7 6.2 Djurförsök inom EU 8 6.3 Etisk prövning av djurförsök 9 7 Kränkningar av djur 10 7.2 Sexuella övergrepp mot djur 10 8 Tillsynen enligt djurskyddslagen 11 9.1 En ny organisation av veterinärväsendet 11 9.2 Bekämpande av djursjukdomar inom jordbruket 13 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars värde delvis består i att särskilda djurskyddshänsyn tagits. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobila och gårdsnära slakterier. tillkännager för regeringen som sin mening att exportstödet för levande djur bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening att investeringsstöd bör ges till åtgärder som minskar djurtransporternas längd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s djurtransportdirektiv. begär att regeringen återkommer med förslag till hur regler om bedövning av djur vid kastrering skall införas i djurskyddslagen. begär att regeringen återkommer med förslag till ändringar i djurskyddslagen i syfte att förbjuda sådana genetiska modifieringar som medför lidande för djuret, underminerar dess möjligheter till naturligt beteende eller medför nedsatt välbefinnande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pälsdjursnäringen. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring av djurskyddslagen så att användning av djurförsök inom utbildningsväsendet endast tillåts i utbildningar där studenten kommer att använda djurförsök i sin kommande yrkesverksamhet. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som innebär att deltagande i laborationer med djurförsök ej är obligatoriskt på svenska universitets- och högskoleutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studenter och forskare skall ges ökad utbildning i alternativa metoder till djurförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurförsök inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en revidering av djurskyddsförordningen i syfte att förbättra den etiska prövningen av djurförsök enligt vad som nämns i motionen. begär att regeringen återkommer till med förslag till ändringar i djurskyddslagen i syfte att förbättra den etiska prövningen av djurförsök enligt vad som nämns i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om xenotransplantation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör verka för att EU upprättar ett program för hur den djupt rotade folkliga tradition som tjurfäktning utgör kan transformeras till en mer acceptabel form av underhållning som är i överensstämmelse med EU:s normer om djurskydd. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring av så att tidelag förbjuds. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i djurskyddslagen så att det i likhet med vad som gäller för tillsyn enligt blir möjligt för kommunerna att samarbeta om tillsynen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny organisation av veterinärväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bekämpning av djursjukdomar inom jordbruket. En av grundpelarna i den kristdemokratiska ideologin är förvaltarskapstanken, vilken bland annat innebär att människan har ett ansvar att vårda och värna om andra levande varelser. Människan ska ta väl hand om de djur hon har i sin vård och sörja för att de får leva ett så naturligt liv som möjligt. Så långt det är möjligt ska djuren slippa att utsättas för stress, smärta, lidande och skador. Vid djurhållning ska också djurens hälsa främjas och hänsyn tas till djurens fysiologiska och beteendemässiga behov. 4 Djurhållning inom jordbruket 4.1 Djurskyddet inom EU De långa och ofta plågsamma djurtransporter som fortfarande förekommer inom EU är upprörande. För att korta transporterna bör EU-stöd ges till småskaliga slakterier och satsningar göras på mobil slaktverksamhet med bibehållen livsmedelssäkerhet. Framför allt krävs en kortare maxtid för hur långa djurtransporter får vara. Kraven kan sedan skärpas i takt med att lokala slakterier skapas. Överlag krävs strängare gemensamma EU-regler för djurhantering, den svenska synen på djurhållning måste få genomslag i hela . Detta för djurens skull, men också för den svenska livsmedelsnäringens skull. Det är inte bra att svenska bönder får en konkurrensnackdel på grund av andra länders svaga djurskyddslagstiftning. I avvaktan på strängare regler bör EU ge stöd till investeringar för förbättrat djurskydd, utöver vad lagstiftningen kräver. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Det bör vara möjligt att bevilja förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars mervärde består i att särskilda djurskyddshänsyn tagits. Aktiva konsumenter är också ett värdefullt inslag i arbetet med att förbättra djurens villkor. De långa djurtransporterna inom EU är ett etiskt problem. En av orsakerna till de långa transporterna är stordriften inom slakteriindustrin, som inneburit att verksamheten koncentrerats till några få slakterier med stora avstånd emellan. 4.2.1 Mobila och gårdsnära slakterier har motionerat i om det angelägna i att främja mindre slakterier med lokal förankring. Regeringen gav i uppdrag att inom sitt ansvarsområde kartlägga svårigheter för befintliga småskaliga livsmedelsföretag. finns i endast mobila slakterier i bruk för slakt av renar. I ett flertal länder finns dock intresse för mobil slakt. I slaktas gris och nötkreatur i mobil anläggning och fjäderfän storskaligt mobilt. I finns också förutom slakt av ren även slakt av lamm i mobilt slakteri på försök. Med mobilt slakteri avses en slakterianläggning som till sin helhet är mobil, det vill säga flyttbar. Det mobila slakteriet kan antingen komma direkt till djurbesättningen eller till en uppsamlingsplats för flera närliggande besättningar. Ett mobilt slakteri skall klara alla moment som ingår vid slakt med undantag för styckning av djurkropparna. Med ett semimobilt slakteri avses en slakterianläggning som ställs upp på en plats i närheten av flera olika djurbesättningar. Anläggningen är inte i sin helhet mobil utan kräver tillgång till anslutande transport av slaktade djur. Ekologiska lantbrukare i har tagit fram rapporten slakt, som skisserar ett alternativ med stationära slakterier, där djuren slaktas och därefter transporteras till styckningsanläggning. I ett sådant system kan de enkla slakterierna vara lokaliserade till en gård med uppfödning av djur som också ta emot djur från gårdar i närheten. Flera sådana slakterier kan anlita en gemensam styckningsanläggning. I stället för att ha ett mobilt slakteri får slaktarna vara mobila och betjäna de mindre slakterierna. Ett sådant system minskar inte bara transporttiden för djuren, utan djuren kan också slaktas under mindre stress i en invand miljö. Systemet ger arbete i bygden, vilket framhålls i rapporten. Det är dock tveksamt om tillåter mobil slakt av andra djur än ren. måste därför inom EU driva att reglerna tydliggörs så att mobil slakt kan tillåtas. Utredningen varelser eller okänsliga varor (SOU 2003:6) bedömer att mobil slakt i första hand skulle vara aktuellt för svin, får och fjäderfä. För mobil slakt skall samma djurskyddskrav gälla som för annan slakt. delar utredningens åsikt att ekonomiska bidrag till mobila slakterier, gårdsnära slakterier, slaktbodar och andra lösningar som minskar djurtransporterna bör införas inom befintligt regelsystem. 4.2.2 Subventioner och beskattning EU utbetalar exportstöd för export av levande nötkreatur. Bidragsnivåerna fastställs utifrån prisnivåerna i och på världsmarknaden. uppgick exportstödet för kor och tjurar till /kg och för kvigor till /kg. En stor majoritet av EU:s export av levande nötkreatur sker med hjälp av exportbidrag. Det är inte rimligt att de europeiska skattebetalarna skall subventionera djurtransporter. föreslår därför att exportstödet för levande djur avskaffas. De strukturella förhållanden som resulterar i långa djurtransporter kors och tvärs genom måste identifieras och åtgärdas i möjligaste mån. För att styra bort från stordriften och de långväga djurtransporterna är det på kort sikt nödvändigt att införa investeringsstöd för sådana åtgärder som minskar transporternas längd. Sådant stöd bör också kunna utbetalas till uppfödare som genomför åtgärder för att minska djurens obehag i samband med transporter. Grundbulten i om transport av levande djur är rådets djurtransportdirektiv (direktiv /628/EEG, ändrat genom direktiv /29/EG). Det finns åtskilliga brister i detta direktiv, vilket tas upp i SOU 2003:6. Det är angeläget att den lyfter upp frågan om en revidering av djurtransportdirektivet på dagordningen. Bland det mest angelägna är att de tidsgränser som gäller för transporterna begränsas till max för landsvägstransporter för de däggdjur som omfattas av direktivet. instämmer dock i utredningens slutsats att undantag bör kunna göras för tävlingshästar. Det bör också tydligt markeras att det skall vara förbjudet att använda elpåfösare i samband med djurtransporter. I kastreras ca 1, 6 miljoner smågrisar rutinmässigt utan bedövning. Kastreringen har upprört många i samhället, inte minst konsumenterna, djurrätts- och djurskyddsorganisationerna, ledande etologer och veterinärer. Hanteringen av smågrisarna har också upprört kommunpolitikerna i . I en skrivelse till regeringen, daterad , föreslog miljönämnden i att regeringen borde utreda möjligheterna att komma bort från kastreringen. Nämnden skriver bland annat att grisarna känner stor smärta under ingreppet och att det är oacceptabelt. Regeringen har äntligen besvarat skrivelsen från . Man avvisar förslaget om utredning. I sitt svar hänvisar regeringen till det arbete som sker inom EU och att där varit pådrivande för att smågrisar endast får kastreras utan bedövning upp till det sjunde levnadsdygnet. Det är dock inte tillräckligt att hänvisa till EU. Den svenska djurskyddslagen har regler för slakt, exempelvis krav på bedövning, men saknar regler för kastrering. Detta bör åtgärdas genom att regler om bedövning vid kastrering införs i djurskyddslagen. I finns redan ett förbud mot kastrering utan bedövning. 4.4 Slaktmetoder enligt religiösa sedvänjor Det finns grupper av muslimer och judar i som upplever att deras religionsfrihet är åsidosatt, då de inte tillåts slakta djur enligt sina religiösa sedvänjor utan att bryta mot svensk lagstiftning. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att göra en utvärdering av olika s.k. religiösa slaktmetoder i syfte att finna en metod som inte strider mot svenska bestämmelser om skydd av djur vid slakt, men som kan accepteras av de parter vars sedvänjor innebär tillämpning av skäktning, dvs. slakt utan att djuret är bedövat. skall i utvärderingen beakta nationell och internationell forskning på området. Utvärderingen skall ske i samråd med bl.a. företrädare för olika religiösa grupper och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Arbetet redovisas i årliga rapporter från till regeringen. välkomnar detta arbete. Det är angeläget att såväl djurskyddsaspekterna som religionsfrihetsaspekterna tillgodoses i största möjliga utsträckning. 4.5 Genmodifiering av djur Gentekniska förändringar i djurens arvsmassa kan leda till förändringar i utseendet eller reproduktionsförmågan. Sådana genetiska modifieringar som medför lidande för djuret, underminerar dess möjligheter till naturligt beteende eller medför nedsatt välbefinnande skall inte vara tillåtna. Djurskyddslagen bör uppdateras så att detta tydligt framgår. Försiktighetsprincipen ska tillämpas när det gäller ny teknik som exempelvis kloning av djur. Det finns inte skäl att tillåta kloning av djur i . En lagstiftning på EU-nivå bör eftersträvas på detta område. 5 Uppfödning av pälsdjur anser att människan har ett ansvar att värna om andra levande varelser. Det innebär att människan ska ta väl hand om de djur som hon har i sin vård och sörja för att dessa djur får leva ett så naturligt liv som möjligt. Utgångspunkten för människan i sitt umgänge med djur bör vara att så långt det är möjligt undvika stress, smärta, lidande och skador för djuren. Vid djurhållning ska också djurens hälsa främjas och hänsyn tas till djurens fysiologiska och beteendemässiga behov. Djurskyddslagen är en bra utgångspunkt för att anpassa pälsdjursnäringen till dessa krav. I 4 § i djurskyddslagen anges att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. () presenterade en rapport om hållande av mink för pälsproduktion, i vilken det finns ett antal förslag och åtgärder för hur villkoren för minkarna kan förbättras. instämmer i stort, enligt egen utsago, med SJV om vilka förbättringsåtgärder som skulle vara lämpliga att vidta. SJV ansåg det dock inte möjligt att avgöra om 4 § i djurskyddslagen kan anses vara uppfylld då dessa krav är införda. Det krävs enligt mer forskning. En statlig utredning har tillsatts för att se över möjligheten att anpassa pälsdjursnäringen till djurskyddslagen och belysa vilka konsekvenser det skulle få för näringen, samt analysera hur en avveckling av hållande av djur för produktion av päls skulle kunna genomföras. Utredningen ska vara klar . avvaktar utredningens slutsatser. Av den information som framkommit och det sätt varpå pälsdjursnäringen bedriver sin verksamhet finns inte skäl att införa förbud eller ytterligare långtgående restriktioner för näringen. Alla djur skall ha möjlighet till naturligt beteende och deras liv skall ha ett egenvärde. Detta är mycket svårt att uppfylla för försöksdjur, vars liv utformas för att optimera ett experiment. Till skillnad från uppfödning av djur för konsumtionsändamål måste användandet av försöksdjur därför minimeras. I brist på bättre alternativ kan dock djurförsök i vissa fall tills vidare accepteras för att tillgodose människors legitima intresse av liv och hälsa. Kosmetikatester på djur bör inte vara tillåtet. 6.1 Djurförsök i utbildningen Utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt. Datasimuleringsprogram och cellodlingar kan helt eller delvis ersätta djurförsök i många lägen. Inom högre utbildning i sker fortfarande djurförsök slentrianmässigt eller därför att kursansvarig lärare inte har tillräcklig kunskap om alternativen till djurförsök. Kristdemokrater har tidigare motionerat i om att ska följa om skydd av ryggradsdjur som används för försöksändamål och annat ändamål (ETS 123). Detta krav är i stort sett uppfyllt. Men konventionen föreskriver att djurförsök i utbildningen endast får användas i utbildning till sådana yrken som skall arbeta med djurförsök. förekommer djurförsök i även på biologutbildningar som inte syftar till arbete med djurförsök. anser att skall följas fullt ut. Därför bör djurförsök avskaffas i alla utbildningar till yrken som ej skall arbeta med djurförsök. På vissa utbildningar är djurlaborationerna obligatoriska, vilket utestänger studenter från en utbildning eller karriär, om studenten i fråga inte vill delta i djurförsök. Detta trots att det i de flesta fall går att hitta arbeten som inte innebär att den anställde behöver utföra djurförsök inom dessa yrkesområden. anser att det på alla universitets- och högskoleutbildningar i skall finnas en rättighet för studenten att slippa delta i djurförsök och ändå bli godkänd. En sådan lagstiftning kan med fördel vara en del i en ramlag som fastslår studentens rätt att slippa delta i utbildningsmoment som strider mot dennes samvete. Det brister även när det gäller utbildning om och i användning av alternativa metoder. För användare av försöksdjur finns försöksdjursvetenskapsutbildningar, där forskaren får en inblick i viktiga frågor kring djuranvändningen. Studenterna får även en introduktion om alternativ, men denna information är långt ifrån tillräcklig för att studenten ska kunna hitta möjligheter att använda alternativ i sin forskning, nu och . anser att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer borde få grundläggande utbildning om alternativa metoder. En mer genomgripande utbildning om alternativ cellkulturer, användning av datasimulering, (Q)borde ingå som en obligatorisk del i utbildningen av alla forskare inom de traditionellt djurförsöksbaserade forskningsområdena. 6.2 Djurförsök inom EU Arbetet med att minimera plågsamma djurförsök måste bedrivas med kraft inom EU. Det är viktigt att kemikalieindustrin samarbetar kring testning av kemikalier, så att ett och samma ämne inte testas . Det behövs mer forskning kring och information om alternativa testmetoder som inte inkluderar djurförsök. Det är viktigt att testverksamheten i är uppdaterad med de senaste vetenskapliga rönen och testmetoderna. Djurförsök skall inte tillåtas om alternativa metoder finns eller om resultaten inte kan delas av alla eventuella producenter av kemikalien i fråga. Dessa synpunkter bör ges regeringen till känna och tillämpas i förhandlingarna om en gemensam kemikalielagstiftning för EU. För att djurförsök skall tillåtas måste ett grundkrav vara att de är av uppenbar och legitim nytta för människan. Djurtester av exempelvis kosmetika och parfymer är därför inte godtagbara. kom rådet och parlamentet överens om att ett förbud införs inom EU mot alla djurförsök som genomförs för att ta fram kosmetiska produkter. beslutades om förbud att marknadsföra produkterna inom unionen. Men har lobbyister från kosmetikaindustri dragit igång en process i i , där de kräver att förbudet stoppas på juridiska och tekniska grunder. är ett av få länder i som fortfarande testar kosmetika på djur, och företag som L'Oréal genererar miljoner euro i skatteintäkter. Det är oacceptabelt att obstruerar införandet av ett förbud mot djurtester av kosmetika. 6.3 Etisk prövning av djurförsök Enligt 49 § djurskyddsförordningen skall djurförsök föregås av en etisk prövning, där försökets betydelse skall vägas mot djurets lidande. Ett inte helt lyckat förhållande är att de djurförsöksetiska nämnderna är sammansatta av till hälften lekmän och till hälften forskare och djurförsökspersonal, medan företrädare för djurskyddsintresset ej är representerade. Reglerna för de djurförsöksetiska nämndernas sammansättning och arbetssätt behöver revideras. Det är angeläget att nödvändig kompetens finns representerad i nämnderna, att de förtroendevalda lekmännen ges tillräcklig utbildning för sitt uppdrag samt att företrädare för djurskyddsorganisationer skall vara representerade. Genom beslut tillsattes en särskild utredare för att göra en översyn av förutsättningarna för den djurförsöksetiska prövningen. Resultatet redovisas i utredarens delbetänkande SOU 2002:86. Djurskyddslagens 19 § anger att djurförsök endast får användas om det syfte som avses med verksamheten inte kan uppnås med någon annan tillfredsställande metod utan användning av djur. Det är bra. Emellertid anses brister förekomma i handläggningen av ärendena i de djurförsöksetiska nämnderna. Djurförsöksetiska utredningen (SOU 2003:86) kom fram till att nämnderna bör ställa högre krav på sökande, oftare skicka ärenden på remiss till andra myndigheter samt föra mer etiska diskussioner. Regeringen bör genomföra nödvändiga förändringar i djurskyddsförordningen för att åtgärda dessa brister. I samma syfte bör regeringen även återkomma till med förslag till ändringar i djurskyddslagen. Transplantation av vävnad från djur till människor kallas xenotransplantation. används xenotransplantation bland annat vid behandling av diabetes, då insulinproducerande celler från grisar injiceras i människokroppen. Tankar finns på att transplantera hela organ, till exempel hjärtan eller njurar, från djur till människor. Om ett djur i övrigt levt ett fullgott liv ser det som etiskt berättigat att ta organ från det djuret för att transplantera in i en människa om det kan minska människans lidande. En viss oro finns för en eventuell smittspridning mellan djur och människa. Detta tillsammans med andra osäkerhetsfaktorer gör att försiktighetsprincipen måste tillämpas vid forskning och kliniska tillämpningar. Den medicinska vetenskapens framsteg har väckt förhoppningar om att det skall vara möjligt att föda upp djur med mänskliga organ, som vid behov skall kunna transplanteras till behövande människor. Som tidigare nämnts skall varje djur kunna leva ett liv som har ett egenvärde för djuret i fråga. Det är därför inte acceptabelt att ett djur föds upp enbart i syfte att vara ett reservdelslager för människan, om det underminerar djurets möjligheter till naturligt beteende eller om det till följd av det främmande organet får nedsatt välbefinnande. Då samhällets resurser till medicinsk forskning är begränsade bör forskningen kring ersättning av mänskliga organ i första hand syfta till utveckling av konstgjorda organ eller organ som inte kräver en djurkropp för att kunna odlas. Det är viktigt att de etiska ramarna för xenotransplantation diskuteras och blir föremål för politiska beslut. 7 Kränkningar av djur Enligt kristdemokratiska grundprinciper har människan ett ansvar att värna andra levande varelser, vilket innebär att vi skall ta väl hand om djuren och sörja för att de får leva ett så naturligt liv som möjligt. Stress, smärta, lidande och skador hos djuren skall så långt möjligt undvikas. Det europeiska samarbetet syftar till fred och förståelse mellan folken. Det innebär att de olika länderna måste närma sig varandra med en ödmjuk inställning till varandras samhällen och kulturer. Å andra sidan är ett förtroendefullt samarbete inte möjligt om det inte bygger på vissa gemensamma normer. Tjurfäktning är en frånstötande form av djurplågeri. När EU harmoniserar sina regler mot djurplågeri inom jordbruket och andra områden är det inte rimligt att i längden acceptera tjurfäktning i dess nuvarande form. bör därför aktivt verka för att EU upprättar ett program för hur den djupt rotade folkliga tradition som tjurfäktning utgör kan transformeras till en mer acceptabel form av underhållning som är i överensstämmelse med EU:s normer om djurskydd. En konstruktiv dialog bör eftersträvas med företrädare för denna företeelse och spanska myndigheter. Grunden för EU:s politik måste dock vara att onödigt plågande av djur enbart för människans nöjes skull är oacceptabelt. 7.2 Sexuella övergrepp mot djur I 16:13 står att om någon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvård eller på annat sätt, otillbörligen utsätter djur för lidande skall denna dömas för djurplågeri. Innan lagen ändrades 1944 var det handlingen som bedömdes, dvs. att tidelag var förbjudet. är det i stället effekten, dvs. djurplågeriet, som är förbjuden. Som lagen är skriven finns det risk för olika tolkningar. Därför bör ett explicit förbud mot tidelag återinföras. Det finns ingen situation då det kan betraktas som legitimt att en människa utnyttjar ett djur sexuellt. I 4 § granskningslagen står följande att läsa: Framställningen i en film eller ett videogram eller en del därav får inte godkännas för visning, om händelserna skildras på sådant sätt och i sådant sammanhang att framställningen kan verka förråande. Vid bedömningen skall särskilt beaktas om framställningen innehåller närgångna eller utdragna skildringar av grovt våld mot människor eller djur, skildrar sexuellt våld eller tvång eller skildrar barn i pornografiska sammanhang.