mot · GR02Fi239 · 2003-10-07 00:00:00 — Det krävs också resurser för att tillgodose personalens och de intagnas krav på säkerhet. Kraftfulla och målinriktade insatser mot narkotikan på anstaltern samt tillräckligt med anstaltsplatser för att tillåta motivationsavdelningar och en fungerande differentiering av de intagna är nödvändigt. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Bidrag till vissa internationella organisationer Forskning etc. rörande säkerhetspolitisk nedrustning m.m. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även det större krav på kontaktytor och kompetens. Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Vi menar att utrikesförvaltningen skall ligga under utgiftsområde 5. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling De senaste försvarsbesluten har varit underfinansierade. Försvarsmakten har redovisat detta i sitt perspektivplanearbete. Förhållandet har emellertid inte föranlett några åtgärder vare sig inom Försvarsmakten eller av regeringen. Försvarsberedningen har i sin rapport, , konstaterat att försvarsbeslutens inriktning, både kvalitativt och kvantitativt, inte är genomförbara. I budgetpropositionen ansluter sig regeringen till detta. Enligt Moderata samlingspartiets mening har problemen nedtonats och lösningar skjutits . Det är därför, enligt vår mening, nödvändigt med en grundlig genomlysning och realistisk planering inför försvarsbeslutet . I de senaste försvarsbesluten har efterlyst en samlad strategi för försvarets framtida utveckling och materielförsörjning. Det tar tio till att utveckla nya förband och nya system. Därför bör man beskriva vilka förmågor och vilken organisation som behövs efter ett anpassningsbeslut. Analysen bör också omfatta ett tioårsperspektiv för att kunna konstatera vilka förband och vilka system som måste finnas respektive vilka som vi måste fatta anskaffningsbeslut om för att de skall vara operativa . Den långsiktiga planeringen, såväl som , skall därför särskiljas från den årliga budgeteringen. Den långsiktiga planeringen skall ge underlag för inriktning av personal- och materielförsörjning samt för den årliga verksamhetsinriktningen. Det är vår uppfattning att internationella insatser bör kunna finansieras genom biståndsanslaget av det uppenbara skälet att kris- och konflikthantering är en förutsättning för att upprätta mänsklig värdighet, trygghet och möjlighet till utveckling i en lång rad olika fall där militär förmåga är nödvändig för att skapa fred. Vi beräknar att försvaret därmed kan avlastas kostnader motsvarande . Tillsammans med vår ökning av anslaget 6 innebär detta att det militära försvaret ges en finansiell förstärkning med . Det skapar bättre förutsättningar till utbildning och utveckling av det insatsförsvar som behöver, både för att kunna möta hot riktade mot det svenska samhället och för att kunna delta i internationella uppdrag tillsammans med andra länder. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd -2 393 674 -3 658 365 -4 630 984 -3 193 674 -4 458 365 -5 430 984 , EU och västvärlden har ett ansvar att bidra till fattigdomens utrotande i . Erfarenheten visar att ett land, med god statsledning, kan utvecklas från absolut fattigdom till relativt välstånd . Exportintäkter och utlandsinvesteringar svarar för långt av utlandsinkomster. Därför måste tullar, subventioner och andra handelshinder avskaffas så att egna resurser mobiliseras. Statligt bistånd har marginell betydelse för u-världen som helhet, men spelar en stor roll för många låginkomstländer, dvs. fattiga länder där inte handel och investeringar har tagit fart. bör fokusera det statliga biståndet till de mest behövande låginkomstländer. Från moderat håll menar vi att det svenska biståndet framför allt måste inriktas på följande akuta huvudproblem: Krigen och konflikterna som plågar en betydande del av ; hiv/aids och andra allvarliga, utbredda sjukdomar som förlamar utvecklingsansträngningarna; den stora skuldbördan som ligger som ett ok över många länders ekonomier. Stora biståndssummor ger inte automatiskt minskad fattigdom. Erfarenheten visar tyvärr att vanstyrda länder som fått omfattande bistånd blivit fattigare. Målet för biståndet bör relateras till vad man vill åstadkomma. Att som ange biståndsmålet som andel av BNI lägger tyngdpunkten på hur mycket som spenderas, i stället för på resultatet. Med vårt synsätt kommer biståndet att minskas något när bistånd som inte leder till minskad fattigdom avvecklas. I nästa skede sker en ökning p.g.a. skuldavskrivning och fokusering på snabb fattigdomsavveckling i . På skall biståndet avvecklas i takt med att länderna får en kraftig egen tillväxt, vilket är det normala för fattiga . Katastrofbiståndet påverkas inte av våra förslag. bör ta initiativ till att avskriva de högt skuldsatta låginkomstländernas (dvs. de fattigaste ) skulder under tydliga villkor. Resultatet får inte bli ny oansvarig upplåning, ökad korruption eller vanstyre. Totalt bedöms avskrivningen omfatta ca , varav andel skulle bli ca . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Vi ifrågasatte syftet med att inrätta av ett Integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför bör läggas ner. I samband med detta bör även anslaget till integrationsåtgärder avvecklas. Vi föreslår att får ta över ansvar för att distribuera kommunersättningar vid flyktingmottagande och att av anslag förs över till för detta ändamål. I samband med detta bör även anslaget till integrationsåtgärder minskas. Vi vill dock fortsatt ge stöd åt centrum mot rasism, åt verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt till åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Den minskade reglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknaden som vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade och infödda svenskar. Svensk flyktingmottagning måste svara mot högt ställda humanitära krav. Målet om beslut om inga särskilda omständigheter föreligger, måste nås. Anslagen till är betydligt lägre än vad verket självt anser vara nödvändigt för att successivt korta handläggningstiderna. Förutom att det är inhumant för dem som får vänta, är det effektivt eftersom tiden på flyktingförläggning och tiden innan man kan komma ut i arbetslivet förlängs. Vi anslår mer till och och beräknar att det skall minska kommunernas mottagningskostnader med . räknar själva med ännu större besparingar för kommunerna av en sådan medelstilldelning. Med de medel vi nu föreslår för anser vi att det bör finnas ett utrymme på för att använda till mottagande av ensamkommande barn. Vi minskar anslaget till hemutrustningslån. Att staten har så stora kostnader för lån som låntagarna inte själva kan betala tillbaka visar att lånebeloppen är för stora. Schablonen bör därför sänkas. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -2 009 886 -1 061 410 -2 265 640 -2 150 000 -1 750 000 -1 750 000 Bidrag till hälso- och sjukvård Alkohol- och narkotika- politiska åtgärder Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Bidrag till viss elektronisk utrustning Kostnader för statlig assistansersättning Det har blivit allt mer uppenbart att den svenska sjukvården inte klarar av sin mest elementära uppgift att ge vård . Misslyckandet kostar både i lidande och i försämrad livskvalitet för dem som väntar på operation, såväl som för staten och kommunerna. Långtidssjukskrivningar och sjukbidrag har ersatt vård och rehabilitering. Det behövs betydande reformer för att sjukvården skall kunna uppfylla de krav människor har rätt att ställa. Sjukvården lider av att vara organiserad som gamla planekonomier. Mer pengar i dåliga system kommer inte att hjälpa. Vi vill införa en nationell vårdgaranti och avsätter under de nästkommande två åren för att införa denna. Det ger ett ordentligt tillskott för att klara av att korta vårdköerna som förslaget är vad som behövs för att även hindra att vårdköer uppstår. Garantin är fullt införd . Den innebär att alla har en uttalad rätt att få vård senast efter det att behovet fastslagits. Klarar inte det egna av att ge vård har patienten rätt att på hemlandstingets bekostnad få sin vård utförd i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Därtill avsätter vi de kommande tre åren för bättre och snabbare rehabilitering. Det bidrar till att bryta den onda spiralen med ökade långtidssjukskrivningar och sjukpensioner samt möjliggör de strukturförändringar som är nödvändiga för att vården skall kunna fungera väl. De landsting eller regioner som vill skall få starta försöksverksamhet med kundvalsmodeller där pengarna följer patientens val av vårdgivare. Vi föreslår en ny läkemedelsförmån med minskat inslag av prisregleringar och mer konkurrens. försäljningsmonopol avskaffas stegvis och andelen receptfria läkemedel bör fördubblas. Vi gör en speciell satsning på barnfamiljer genom att minderårigas läkemedelskostnad tas in under föräldrarnas högkostnadsskydd för läkemedel. Det finns ett stort behov av ett förbättrat högkostnadsskydd i tandvården. Vi vill införa ett generöst skydd för samtliga åldersgrupper som omfattar alla. En självrisk för enkla och vanliga tandvårdsarbeten gör att de disponibla medlen kan användas effektivt till personer med stora behov. Vi inför ett stöd till funktionshindrade som är mångsidigt och anpassat till den enskildes särskilda förutsättningar. Det är en självklarhet att funktionshindrade skall ha möjlighet att påverka sin egen situation, t ex genom att välja vårdpersonal, omsorgsform och hjälpmedel. Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter skall återinföras. Rätten till personlig assistans bör också omfatta funktionshindrade i gruppboende. För att funktionshindrades behov inte skall ställas mot andra behov i kommunen utan gå direkt till den som har rätt till stöd, återför vi den personliga assistansens första till staten. För att garantera detta tillför vi ytterligare . En grundläggande förutsättning för att personer med något funktionshinder skall få en reell möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt är en god tillgång till olika slag av hjälpmedel. Därför bör försörjningen av hjälpmedel ses över och en statlig hjälpmedelsgaranti prövas. Vi vill höja åldersgränsen för bilstödet som kommer att utgöra en del av vår hjälpmedelsgaranti, från nuvarande till i första hand . Vi anslår därför mer än regeringen för bilstödet. Vi vill tillföra ytterligare medel till anslaget för bidrag till handikapporganisationer. Dessa extra medel skall riktas särskilt till mindre handikapporganisationer som arbetar oberoende av de stora samarbetsorganen inom handikapprörelsen. För gruppen psykiskt sjuka vill vi göra en speciell satsning genom att utvidga verksamheten med personliga ombud. Denna verksamhet tilldelas , att jämföra med dagens 90 miljoner. De personliga ombuden fungerar som samordnare av olika insatser för den psykiskt sjuka och bevakar också dessas rättigheter i förhållande till olika myndigheter. Det har exempelvis visat sig att införandet av personliga ombud har gjort det lättare för personer med psykisk sjukdom att bli beviljade stöd inom ramen för LSS. Modern psykiatrisk forskning har påvisat vikten av att det finns ett nätverk kring den enskilde klienten som kan uppmärksamma tidiga tecken på psykos. Speciellt viktigt är detta när det gäller personer med diagnosen schizofreni. Det personliga ombudet spelar en stor roll i detta avseende och är därmed en förutsättning för en effektiv och ändamålsenlig psykiatrisk vård. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -12 600 000 -16 500 000 -19 700 000 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. -11 250 000 -13 250 000 -14 450 000 -1 700 000 -3 300 000 -5 000 000 Sjukskrivningarna har fördubblats . ökar de inte längre, men i stället förtidspensioneras människor i allt snabbare takt. Enligt budgetpropositionen räknar regeringen med att kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering skall minska från till och till 2006. Kostnaderna för aktivitets- och sjukersättningar beräknas i stället öka från till 2004 och 2006. Prognoserna pekar på en ohållbar utveckling. Det krävs kraftfulla åtgärder: För det första måste sjukskrivningar handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivning ofta av patientens önskemål, inte av medicinska överväganden. Sjukskrivningsprocessen bör stramas upp och den utbildning i försäkringsmedicin som regeringen påbörjat, på vårt initiativ, påskyndas. Vi anslår därför mer till utbildningen i försäkringsmedicin. För det andra inför vi en nationell vårdgaranti som ett första steg på vägen mot en allmän hälsoförsäkring. Som ett steg i introduktionen av denna tillförs vården nya resurser på som skall gå direkt till sjukvårdens verksamheter. Medlen skall kunna användas av den enskilde patienten för att tillförsäkra att hon får den vård hon behöver. Radikalt minskade väntetider kommer genom förslagen att ytterligare minska sjukfrånvaron. För det tredje bör försäkringskassorna få utökat ansvar och resurser för sin rehabiliteringsverksamhet. Vi föreslår att de får ta över ansvaret från arbetsgivarna för att rehabiliteringsutredningar kommer till stånd. Försäkringskassornas anslag höjdes med ungefär en halv miljard . Därutöver föreslår vi en ytterligare höjning med . Pengarna skall både kunna användas till personalkostnader och till köp av rehabiliteringsutredningar och rehabilitering. Genom att överföra trafikolyckorna till den obligatoriska trafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen. För det fjärde anser vi att det är nödvändigt att höja självrisken i sjukförsäkringen för att kunna nå målet om en halvering av antalet sjukskrivna till 2008. Vi motsätter oss regeringens sänkning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) och föreslår i stället att den beräknas , vilket är mer rättvisande för dem med ojämna inkomster. Vi föreslår även att ersättningsnivån sänks till av SGI och att ett en andra karensdag införs den åttonde sjukdagen. För det femte måste den ökande förtidspensioneringen stoppas. Vi motsätter oss regeringens förslag att automatiskt skall pröva förutsättningarna för övergång till sjukersättning sjukdom och vill i stället att ersättningen i sjukpenningen sänks till sjukdom. För den enskilde är det en fördel att kvarstå i sjukpenningen av flera skäl. Ersättningen är något högre även med vår sänkning, men möjligheterna att ställa krav på rehabilitering ökar och ställningen på arbetsmarknaden är starkare i och med att anställningen upphör vid förtidspensionering. För det sjätte vill vi ta bort den tredje sjuklönevecka som regeringen genomförde trots stora protester från både arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Den tredje sjuklöneveckan har samma effekt som en skattehöjning och medför dessutom att arbetsgivare blir ännu mer återhållsamma med att anställa arbetskraft i allmänhet och i synnerhet personer med högre risk att bli sjuka. Slutligen vill vi återgå till de bevisregler som gällde i arbetsskadeförsäkringen . Erfarenheterna av den typ av regelförändringar som då skedde är dåliga. Vi föreslår i stället att arbetsskadeförsäkringen bryts ut ur statsbudgeten och att avgifterna anpassas till de risker olika företag skapar. bör arbetssjukdomarna som ingår i arbetsskadeförsäkringen överföras till sjukpenningförsäkringen och ett obligatorium införas för arbetsgivare att försäkra arbetsolyckorna på försäkringsmarknaden. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ersattes folkpensionen och pensionstillskottet av en garantipension som är beskattad. ersattes det särskilda grundavdraget för pensionärer av det vanliga grundavdraget. Med vårt förslag om en höjning av grundavdraget får en vanlig garantipensionär därmed behålla mer efter skatt 2004 jämfört med regeringens förslag. När grundavdragshöjningen är helt genomförd blir det mer kvar av pensionen efter skatt jämfört med regeringens förslag. Utformningen av bostadstillägget för pensionärer () har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot denna bakgrund vill vi återinföra golvet på och återställa ersättningsnivån till från nuvarande i bostadstillägget. För pensionärer med full BTP innebär sänkningen som mest . Det kompenseras av vår höjning av grundavdraget. När äldreförsörjningsstödet infördes för ålderspensionärer som inte varit bosatta i fullt ut bestämdes det till samma nivå som garantipensionen. Äldreförsörjningsstödet är till skillnad från garantipensionen inte beskattat, vilket gör att förra och innevarande års planerade skattehöjningar lett till att äldreförsörjningsstödet nu ligger högre än garantipensionen. Vi föreslår mot denna bakgrund en sänkning av äldreförsörjningsstödet vilket är den genomsnittliga skattehöjningen i kommuner och landsting 2003 och 2004. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -3 072 000 -2 472 000 -2 772 000 -2 600 000 -4 500 000 -4 800 000 Bidrag till internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Statens stöd till familjer och barn präglas av allt för mycket detaljreglering. Vi vill återge barnfamiljerna valfriheten. Det görs bäst genom att ge barnfamiljerna mer pengar så att de kan bestämma själva hur de skall användas. Därför inför vi ett grundavdrag per barn och år på som höjs till i den kommunala beskattningen. Detta motsvarar en höjning av barnbidraget med och . Vi vill även avskaffa den särskilda öronmärkningen av i föräldraförsäkringen till den förälder som tagit ut minst föräldraledighet. föreslår vi att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall utgå med skattefritt för barn mellan ett till . Eftersom föräldralediga kan utnyttja vår barnomsorgspeng när barnet blir behövs inte den trettonde månaden med sjukpenninggrundande ersättning eller de tre extra garantimånaderna i föräldraförsäkringen . I likhet med våra förslag för sjukpenningen anser vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen skall baseras på de två föregående årens inkomst och att ersättningen skall sänkas till . anser att särlevande föräldrar i högre utsträckning än skall reglera underhållsskyldigheten mellan varandra. Vi vill därför se över underhållsstödet och räknar med att kunna genomföra besparingar inom detta utgiftsområde. föreslår att bidraget till internationella adoptioner höjs till av kostnaden, dock högst . Den bidragsgrundade kostnaden beräknas enligt en schablon på basis av varifrån barnet adopteras. Det är befogat att ha en månads retroaktivitet i samband med ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. Vi avsätter medel till detta. -3 298 557 -6 952 982 -9 175 498 -4 931 337 -2 257 048 -5 442 752 -4 890 760 Köp av arbetsmarknadsutbildning etc. -1 055 351 -1 387 053 Särskilda insatser för arbetshandikappade Bidrag till grundbelopp för icke anslutna Moderata samlingspartiet föreslår införande av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Den skall administreras av staten. Arbetslöshetsförsäkringen skall utgöra en omställningsförsäkring. Den skall vara utformad så att det finns ett tydligt försäkringsmässigt samband. Vi ersätter därmed nuvarande fasta avgifter med en försäkringspremie vars storlek relateras till månadslönen. Denna premie utgår på arbetsinkomster som är ersättningsberättigade. Premien skall vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Vi vill införa en individuell och effektiv arbetsförmedling. Förmedling av arbeten som kan skötas bättre eller lika bra av andra aktörer än staten skall ges möjlighet att i fri konkurrens göra detta. Specialistförmedlingar kan växa fram och bemanningsföretagen kan vidga sina verksamhetsfält. Arbetsförmedling skall vara kostnadsfri för den som är arbetslös. Flera av de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, såsom aktivitetsgarantin, ger enligt tillgänglig forskning och utvärdering tydliga signaler att resultaten inte står i rimlig proportion till satsade resurser. Dessa åtgärder bör förändras i riktning mot mer individuellt inriktade insatser. Åtgärderna måste få variera beroende på individens bakgrund, behov och motivation. Utbildning och förmedling av olika slag kommer att utgöra de dominerande insatserna. AMS nuvarande organisation har tydliga brister. Vi vill inrätta en ny effektiv myndighet. Den nya statliga arbetsmarknadsmyndigheten ersätter AMS. Den nya myndigheten skall ansvara för att förmedlingstjänster erbjuds över hela landet, sköta administrationen av arbetsmarknadspolitiska stöd samt bedriva den myndighetsutövning som är nödvändig. föreslår att den nuvarande myndighetsstrukturen ersätts med en ny myndighet mot diskriminering. Detta underlättar att föra en kraftfull och samlad politik mot all form av diskriminering i samhället. Vi förordar en enhetlig lagstiftning och samordning av rättsväsendets insatser inom diskrimineringsområdet. och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning läggs samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en ny gemensam myndighet mot diskriminering. I övrigt minskas arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnader stegvis och strukturen med ett separat och ses över. -1 394 507 -1 610 737 -1 651 136 Bidrag till vissa organisationer m.m. Rekryteringsbidraget avvisas och medel för vuxenutbildningsstöd förs in i studiemedelsanslaget, liksom stödet vid korttidsstudier. Hela studiemedelssystemet behöver en genomgripande förändring för att bli hållbart och transparent. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Den skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng för ; gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Vi avsätter medel för övergången till en barnskola. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skolsystem, en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald och konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng kommer att säkra resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som skall göra de ekonomiska och pedagogiska prioriteringarna, istället för den styrning genom statliga projektpengar som sker . En övergripande förändring får inte forceras fram utan måste föregås av ett grundligt utrednings- och förankringsarbete. Fördelningen av platser i högskolan skall baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte. Det planekonomiska system där regeringen portionerar ut platserna mellan universiteten och högskolorna gagnar vare sig studenterna, lärarna, högskolorna, universiteten eller de orter som drabbas av denna illa fungerande regionalpolitik. Vi avsätter medel till en ny stiftelsehögskola 2006 och till en ytterligare 2007. Anslaget till fristående högskoleutbildningar ökas. Vi skapar ett särskilt anslag för den kvalificerade yrkesutbildningen, folkhögskoleutbildning samt utfasning av . Vi föreslår en kraftig ökning av antalet platser inom KY-utbildningen. För att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt, samt hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskningsutbildning.