mot · GR02U275 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de uiguriska flyktingarna från som har sökt asyl i får en här.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsättningsvis verkar för, både i dialogen mellan och samt i EU:s dialog med , att de mänskliga rättigheterna i respekteras fullt ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i alla sina utrikespolitiska kontakter kräver att många miljoner troende får möjlighet att samlas fritt. 1Yrkande 1 hänvisat till SfU. Händelseutvecklingen i Xinjiang i nordvästra föranleder oro. Den kinesiska regeringen utsätter en av landets minoriteter, uigurerna, för ett omfattande och systematiskt förtryck. Denna minoritet i är lika stor som befolkning. Om detta står att läsa i rapporter utgivna av , 17/18/99 (1999). har övergreppen tilltagit. I bor mindre än 200 uiguriska flyktingar, men trots att det är en liten grupp och trots att deras asylskäl är starka har flera av dem fått avslag på sina ansökningar om asyl (vecka 36 nr 206). Om inte Amnestys 90-sidiga rapport om tortyr och avrättningar av uigurer räcker som bevis på asylskäl, vad räcker då? (Rapporten violations of human rights in the Xinjiang Uighur Autonomous Region 17/18/99, 1999). Amnesty vädjar i rapporten (17/010/2002) till bl.a. och de Centralasiatiska grannländerna att inte skicka tillbaka uiguriska flyktingar till . Uigurerna saknar ett eget land men de bör inte sakna om de behöver fly. I arbetet för mänskliga rättigheter ska vi börja med att sopa framför egen dörr. I vårt grannland får de uiguriska flyktingarna från asyl. Varför har infört en strängare bedömning? Är det svenska oinformerat om uigurernas trängda läge eller når inte svenska UD:s rapporter fram till ? Rebiya är mamma till 10 barn. Hon var en framgångsrik uigurisk affärskvinna men har blivit dömd till fängelse för att hon skickat statshemligheter till sin make som är flykting utomlands. Statshemligheterna var offentliga kinesiska tidningar. Rebiya var delegat vid i och har startat en organisation för att hjälpa uiguriska kvinnor att starta egna företag. Denna organisation kallas Thousand Mothers Movement. Rebiya var ledamot i autonoma regions politiska konsultativa konferens till 1998. (S.CON.RES 81 Resolution i amerikanska senaten ) (17/10/00). På en fråga i 1999/2000:1021 svarade skriftligt och hon lovade: Med den kinesiska regeringen kommer vi att fortsätta att ta upp frågor om utsatta folkgruppers ställning i . Vi vädjar till den nya svenska utrikesministern att sätta sig in i Rebiya fall samt att vädja för hennes frigivning. I artikeln De gjorde till en del av världen i berättar , tidigare rådgivare åt i frågor om humanitär rätt. Framför allt var det mänskliga rättigheter som blev paradfråga fast själv ville hon inte se det som en särskild fråga. I stället genomdrev hon att UD skulle låta denna dimension genomsyra allt arbete. Det var kontroversiellt, skulle verkligen handelsrelationerna få störas av diskussioner om avrättade dissidenter i ? Men arbetssättet etablerades och gick vidare till att försöka påverka EU i samma riktning. Under ordförandeskap var det en fråga hon arbetade med vid det informella utrikesministermötet i , till exempel, sa hon till EU-kommissionären att han inte fick komma om han inte hade med sig ett papper på hur mänskliga rättigheter skulle integreras i hela det kommande arbetet. Hon pressade alla att göra sin hemläxa. På så sätt europeiserades det hon själv drivit igenom här hemma, berättar . Vi känner tacksamhet för vad gjorde inom området mänskliga rättigheter och vi vädjar till den nya svenska utrikesministern att förvalta detta arv väl. kommer att bedöma de nuvarande kinesiska ledarna i efterhand. Om det skrivs om grymma härskare eller om kinesiska ledare som behandlar minoriteterna väl, det kan de kinesiska ledarna själva påverka nu genom sina handlingar, men vi tror att även vi kan påverka dem genom den svenska utrikespolitiken. Kristna både inom och utanför den registrerade kyrkan (tre-själv-rörelsen) får ofta kämpa mot myndigheternas godtycke och bestraffningar. är många av de Vatikantrogna katolska biskoparna i antingen i husarrest eller i fängelse. arresterades över 100 icke-registrerade kristna i , sydväst om . Registrerade pastorer trakasseras också regelbundet då de lämnat de ramar som myndigheterna fastställt. borde det vara dags för verklig religionsfrihet i . Bort med konventikelplakatet. Vi lever ju inte ! Den som känner till vad de svenska folkrörelserna har bidragit med när gick från Fattigsverige till ett demokratiskt land bör kunna inge den kinesiska regeringen trygghet och framtidstro så att den vågar ge de troende full frihet att samlas.