ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sk212 · 2003-10-07 00:00:00 — Inkludering av arbetsgivaravgiften på slutskattsedeln tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivaravgiften skall redovisas på slutskattsedeln för statligt anställda. En genomsnittlig svensk löntagare betalar av det han/hon jobbar ihop i skatt. Visserligen kan det se ut som om skatten bara ligger på , eftersom större delen av skatten inte redovisas. En arbetstagare med en synlig månadslön på betalar nästan två tredjedelar av hela lönen i skatt. Nedan illustreras hur mycket skatt en arbetsgivaren betalar in på en månadslön på samt den totala arbetsgivaravgiften . x = (arbetsgivaravgift ) x 12 månader = (totala arbetsgivaravgiften ) är det alltför många som svävar i okunnighet om skatternas omfattning och vad de används till. Få förstår hur skattesystemet fungerar. För att den enskilda människan skall få en riktig bild av vilka skatter hon/han betalar borde alla skatter vara synliga och tydliga. Det borde vara en rättighet för medborgarna att veta hur deras intjänade pengar används. Detta skulle då kunna öka kunskaperna om sambandet mellan privatekonomi och samhällsekonomi. Den enskilde kan då bättre ta ställning till olika förslag höjning respektive sänkning av skatterna och på så sätt kunna relatera det till den egna ekonomin. Skattesystemet skulle då bli mer lättbegripligt och kanske också förutsägbart. Jag anser att arbetsgivaravgiften skall redovisas på slutskattsedeln så att löntagarna på detta sätt får besked om hur stor arbetsgivaravgiften är av den egna totala lönen.
mot · GR02Sk213 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momslagstiftningen på läkemedel. Läkemedel kan inte försäljas momsfritt till sjukvårdsinrättningar som inte bedriver sluten vård. Härvid kommer privat drivna verksamheter utan sluten vård att missgynnas, då dessa inte är momsredovisningsskyldiga. Utgifter för läkemedel, som kan behövas för behandling av patienter och för att behålla en medicinsk god kvalitet, blir dyrare, utan att detta kan kompenseras i patientavgifterna. Offentligt drivna verksamheter har ett momskompensationssystem som inte privat drivna verksamheter har del av. Därför riskeras snedvridning av konkurrensen mellan t.ex. primärvård i offentlig drift och primärvård i privat drift.
mot · GR02Sk214 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avdragsrätt för moms. Verksamheter inom privat driven sjukvård, tandvård och andra sjukvårdsverksamheter är inte momsredovisningsskyldiga. Härav följer att investeringar med gällande moms blir dyrare än för t.ex. landsting och kommuner som erhåller kompensation för utlagd moms. Detta gäller kontorsinventarier, väntrumsmöbler, datorer och olika medicinska apparaturer. Ett sätt att minska kostnaden för investeringar, där normalt avskrivning av investeringskostnaden sker , skulle kunna vara att skriva av momsen i dess helhet under inköpsåret i årsresultatet. Detta kan underlätta för etablering av privat drivna verksamheter, där momsredovisningsskyldighet inte föreligger enligt gällande lagstiftning. bör ge regeringen till känna att låta utreda vad som anförs i motionen, vad gäller möjligheterna att skriva av utlagd moms i sin helhet under inköpsåret i samband med investeringar.
mot · GR02Sk215 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energibeskattning inom hotell- och restaurangnäringen. En av de viktigaste framtida näringarna anses turismen vara. Hotell- och restaurangnäringen har en energibeskattning som är likvärdig med hushållens. Detta innebär konkurrensnackdelar för denna bransch gentemot övriga EU. I ett där rörligheten ökar allt mer och där turismen kommer att bli allt mer betydelsefull för svensk näring, måste hotell- och restaurangnäringen bli mer konkurrenskraftig. Ett sätt är att sänka energibeskattningen för denna näringsverksamhet till en nivå som motsvarar energikrävande industriell verksamhet i i övrigt.
mot · GR02Sk216 · 2003-10-07 00:00:00 — Redovisning av sociala avgifter begär att regeringen lägger fram förslag om att debiterade sociala avgifter skall redovisas i enlighet med vad som anförs i motionen. Undersökningar visar att en majoritet av svenskarna tror att de får behålla betydligt mer av sin egen lön än vad som faktiskt är fallet. De flesta tror att skatterna totalt är eller mindre av vad de tjänar ihop. De totala löne- och inkomstskatterna är dock i verkligheten . Skälet till att så många tror att de betalar mindre i skatt än de gör är att många skatter är osynliga. Behovet är stort av en öppen skatteinformation till medborgarna och väljarna. På slutskattsedeln redovisas debiterad skatt exklusive socialavgifter. För att få en korrekt uppfattning om hur mycket den totala ersättningen är från arbete måste även den del som utgörs av socialavgifter och arbetsgivaravgifter redovisas. Därför bör sociala avgifter redovisas både i deklarationsblanketten och i det slutliga skattebeskedet.
mot · GR02Sk217 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsanställda på sina lönebesked skall få uppgift om sina totala lönekostnader. I , med världens högsta skattetryck, är det särskilt viktigt att synliggöra det totala skattetrycket i olika sammanhang. Många skatter är för de enskilda löntagarna dolda, till exempel arbetsgivaravgiften. Ett lönebesked med information om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifter för såväl arbetsgivaren som den enskilde, är ett utmärkt sätt att synliggöra det faktiska skattetrycket på arbete och arbetsinkomster. Staten bör som arbetsgivare föregå med gott exempel genom att som första punkt på lönebeskedet redovisa arbetstagarens bruttolön inklusive avgifter enligt lag och avtal. Därefter redovisas arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter, som dras från den ursprungliga totala bruttolönen. bör uttala att sådan redovisning skall ske på de statligt anställdas lönebesked.
mot · GR02Sk218 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av likvärdiga momsvillkor för restauranger och livsmedelsaffärer. Färdig mat borde ha en och samma momssats vare sig den är förpackad eller hur och var den levereras. Så är dock inte fallet. Om du köper en sallad på en bensinstation eller i en livsmedelsbutik betalar du moms, men om du köper samma sallad på en restaurang, i ett kafé eller i en personalmatsal måste du betala moms. En regel inom EU sägs hindra från att sänka mervärdesskatten på exempelvis en restaurang, men ändock har hälften av EU-länderna kraftigt kunnat sänka momssatsen just på restauranger. Matserveringar är personalkrävande och mer än hälften av förädlingsvärdet där är personalkostnader i vilka skatter och arbetsgivaravgifter utgör en stor del. Här betalas även moms, och momsen i är högst inom EU. Detta innebär att det är dyrare för oss i att äta ute än för de flesta europeiska länder. Samma moms på mat oavsett var den säljs skulle till exempel ge bättre möjlighet till att få lagad mat under arbetsdagen, och det skulle dessutom locka utländska besökare att semestra eller lägga konferenser i vårt land och att få njuta av det svenska smörgåsbordet.
mot · GR02Sk219 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att rätten till skatteavdrag för arbetsrum i bostaden utvidgas. Dagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglas bland annat av att alltfler arbetstagare utför arbete i hemmet, så kallat distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarens hem. Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hittillsvarande mycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag för arbetsrum i hemmet som har gällt, i princip oförändrad, . I våra förvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigid rättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmast parodiska uttryck. Begrepp som från bostaden avskilt utrymme har föranlett företagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om man måste mura igen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege. Lagen och rättstillämpningen måste, enligt vår mening, anpassas till rådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningen riskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärd utveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrum i bostaden för arbetstagare som regelmässigt, och som en del i arbetstagarförhållandet, utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel. Av regionalpolitiska skäl ges arbetstagare stöd till hemresor om man tar ett arbete långt från hemmet. Detta är ett sätt att stimulera människor att ta arbeten på andra orter än hemorten. Ett effektivare sätt är dock sannolikt att stimulera arbetssätt som innebär att människor kan arbeta på distans. En viktig åtgärd är då att vidga rätten till avdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relaterade till arbetet.
mot · GR02Sk220 · 2003-10-07 00:00:00 — Införsel av alkohol och tobak tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stoppa införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror som inte är för sitt eget eller sin familjs personliga bruk. Den så kallade myrtrafiken mellan och har ökat dramatiskt och omsätter sannolikt . Myrtrafiken består av personer som åker med färjan mellan och . Visst är sjövägen till vacker, men det är knappast därför dessa personer väljer att spendera sin dag med resor till och från . På sin medhavda säckakärra transporteras de maximala införselkvantiteterna öl, vin, starkvin och sprit varje gång. Lag om beskattning av viss privatinförsel tillåter dessa mängder under förutsättning att alkoholen är för personens eget eller sin familjs personliga bruk. Givetvis är denna stora alkoholmängd inte för eget eller familjens personliga bruk, utan alkoholen kommer att säljas med god förtjänst. och polis ser och vet vad som händer men känner att det är meningslöst att ingripa. försök att stoppa denna illegala alkoholinförsel har oftast slutat i friande domar på grund av bristande bevis. I de få fall där personen fått en fällande dom har låga straff dömts ut. Vad betyder några i böter när förtjänsten är oerhört mycket högre? Lagstiftningen behöver förtydligas som tullen förstärks och får nödvändiga befogenheter. Dessutom bör straffen för myrtrafikanternas storskaliga alkoholsmuggling höjas. Regeringen bör därför skyndsamt föreslå effektiva åtgärder för att stoppa den privatinförsel som inte är för sitt eget eller sin familjs personliga bruk.
mot · GR02Sk221 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tillföra mer resurser för brottsbekämpning. verksamhet kan delas in i två huvuddelar: effektiv handel och brottsbekämpning. Just nu står inför stora omstruktureringar och personalnedskärningar. Besparingskraven kommer att drabba alla delar av Tullens verksamhet. Jag anser att är en del av rättsväsendet och brottsbekämpningen. Tullens uppdrag gäller både i och internationellt. Tullen behöver tillföras mer resurser för att på ett bra sätt kunna genomföra sitt uppdrag. Regeringen säger sig vilja satsa på brottsbekämpning och satsar just nu en del resurser på polisen och rättsväsendet. tvingas göra stora neddragningar. Man kan förledas att tro att utvidgningen av EU kommer att minska hoten mot , men den hotbildsanalys som gjorts av visar att det fortfarande behövs tullnärvaro både vid den inre och vid den yttre EU-gränsen under åtskilliga år framöver. Tullen är inte sällan första ledet i bekämpningen av den internationella brottsligheten när det gäller till exempel narkotika- och vapensmuggling. Om man inte ser denna helhet i brottsbekämpningen lär snålheten bedra visheten. Ingen kedja är starkare än sin svagaste länk.
mot · GR02Sk222 · 2003-10-07 00:00:00 — Avdrag för ingående mervärdesskatt i ideell verksamhet begär hos regeringen en utredning av vilka konsekvenser en avdragsrätt för ingående mervärdesskatt för föreningar, ideella organisationer eller andra verksamheter som bedrivs med allmän samhällsnytta som ändamål får vad avser kostnader och samhällsnytta. har ideell verksamhet varit en stöttepelare i det svenska samhället. Idrottsrörelsen är en av de mest kända. Betydelsen av dessa rörelser för samhället, för samhällets utveckling och för människor är oomtvistad. Vårt samhälle bygger på vissa områden, exempelvis ungdomsverksamhet, på en betydande och viktig ideell insats av samhällsmedborgare. Insatsen sker i de allra flesta fall utan ekonomisk ersättning. Verksamheterna lever under knappa ekonomiska resurser och i många fall utan vare sig statliga eller kommunala aktivitetsbidrag, då dessas ekonomiska resurser är omvittnat bristfälliga. Ideella organisationer är i huvudsak, dock med vissa undantag i särskilda situationer, ej skattskyldiga för vare sig inkomstskatt eller mervärdesskatt. Detta är en ordning som naturligen följer av verksamhetens syfte att vara till det allmännas nytta. I dagens system vad gäller hantering av mervärdesskatt leder detta ändock till en beskattning då verksamheten måste erlägga ingående mervärdesskatt för organisationens mervärdesskattepliktiga kostnader. Förhållandet försvårar eller omöjliggör exempelvis övertagande av driftsansvar för anläggningar, underhåll och byggnation av lokaler, förvärv av maskiner och utrustning etc. Konsekvenserna av nuvarande system är ur samhällssynpunkt kontraproduktiva. De leder även, i de fall personer i organisationen förstår situationen, till ifrågasättande diskussioner om vilja, inriktning och bakomliggande tanke till det system vi har. Det känns angeläget att lyfta frågan och ge klarhet i samhällets starka stöd för frivilligorganisationer och den verksamhet som där bedrivs, inte minst med tanke på att det frivilligarbete som sker omöjligen kan rymmas med ett fullt ut finansierat offentligt åtagande. En beskattning av verksamhet som bedrivs för samhället och till det allmännas nytta beskattas inte vad avser exempelvis skola och sjukvård. En parallell syn kan utan problem appliceras på de verksamheter som här beskrivs. Med anledning av vad som anförts ovan menar jag att initiativ bör tas till att utreda konsekvenser, kostnader och effekter på ideell verksamhet om avdragsrätt för ingående moms införs.
mot · GR02Sk223 · 2003-10-07 00:00:00 — Hotell- och restaurangnäringens villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till den svenska hotell- och restaurangnäringen. Den svenska hotell- och restaurangnäringen omsätter runt och sysselsätter cirka 115 000 människor. Många av dessa är invandrare som genom sitt arbete i denna viktiga näring introducerats på den svenska arbetsmarknaden. Det finns stora framtidsmöjligheter inom näringen och det finns marknadsandelar att slåss om på den internationella turist- och besöksmarknaden. Ett stort problem är att prisläget jämfört med många länder ligger högt. Anledningen är att på flera områden har högsta skatter och avgifter. Därigenom är det svårt att konkurrera med andra länder som har gynnsammare villkor för branschen. Genom kraftfulla åtgärder som underlättar för hotell- och restaurangnäringen får ökad sysselsättning och blir bättre på att ta emot privatturism, affärsturism, kongresser och konferenser. Lämpliga åtgärder är exempelvis sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt restaurangmoms. I då resandet inom och till tycks öka är det nödvändigt att det är konkurrenskraftiga priser inom en av mest omtyckta näringar. Restaurangnäringen behöver stöd för att uppnå lika villkor som andra länder.
mot · GR02Sk225 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utförsåkning på skidor momsskattemässigt skall behandlas på samma sätt som annan idrottsverksamhet. Att den som ägnar sig åt utförsåkning på skidor ska betala dubbelt så hög moms som den som sysslar med golf eller tennis är både obegripligt och ologiskt. Så ser emellertid verkligheten ut i dagens . Medan all annan idrottsverksamhet beskattas med 6 procents moms tvingas den som åker utför och därför använder sig av skidliftar för att komma upp i backen betala det dubbla, . följde momsnivån på transport med skidliftar övrig personbefordran. När momsen på personbefordran /01 sänktes till lämnades emellertid skidliftarna kvar som en egen unik skattekategori med 12 procents moms. Utförsåkningen beskattas numera alltså varken som personbefordran eller som idrott. Vi har svårt att se någon som helst logik i varför just utförsåkning på skidor ska straffbeskattas i förhållande till annan idrottsverksamhet. Någon logisk förklaring har aldrig presenterats och vi har svårt att tro att skidskatten kan vara något annat än ett förbiseende, ett misstag. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över gränsdragningarna för de olika momsnivåerna. Utredaren ska emellertid redovisa sina slutsatser först , vilket, om man ska vänta på utredningen, innebär att misstaget vad gäller skidskatten inte kan rättas till förrän tidigast till vintersäsongen 2006. Vi anser att det måste vara möjligt att besluta att utförsåkning momsskattemässigt ska behandlas på samma sätt som annan idrottsverksamhet utan att avvakta utredningen. Det borde vara en självklarhet, utan att detta ska behöva utredas , att all idrottsverksamhet ska behandlas likvärdigt när det gäller momsbeläggning. Skidturismen är av stor, och växande, betydelse för den svenska fjällvärlden. Här finns en näring som har goda utvecklingsmöjligheter i ett vidsträckt glesbygdsområde som annars kämpar mot utflyttning och befolkningsminskning. En sådan näring bör staten aktivt stötta och inte hämma genom att straffbeskatta den med dubbel moms i förhållande till annan idrottsverksamhet. Vi vill för övrigt i sammanhanget peka på att momsnivån i de närbelägna norska fjällen är 0 (noll) procent och att EU i genomsnitt har 6 procents momsbeläggning på skidliftar. Det är hög tid att ger sina skidturismföretag likvärdiga förutsättningar att konkurrera med motsvarande företag i andra länder.
mot · GR02Sk226 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sällskapsdans är kultur och skall omfattas av lägsta momssats. Det behövs en större insikt om dansens positiva effekter. som musikform, social umgängesform och kulturform har ett stort värde i dagens samhälle. Det är vetenskapligt belagt att fysiska aktiviteter har en positiv påverkan på hälsan. är nyttigt, roligt och att röra sig till musik bidrar till att människor mår bättre både psykiskt och fysiskt. För alla barn och ungdomar som lever i dagens TV- och datavärld med många timmars stillasittande är dans ett alternativ till övriga fritidsintressen. är konditionsträning, den främjar även koncentrationsförmågan och ger intellektuell träning. Den stärker benstommen och förebygger benskörhet. Men framför allt skapar musiken och mötet mellan människor glädje och välbefinnande för ung som gammal. Genom dans skapas kontakter och naturliga mötesplatser för barn, ungdomar men också för de äldre. Sänkt moms på sällskapsdans från skulle gynna många trivselaktiviteter men även vara ett led i friskvårdsarbetet. Allt från ungdomsdanser, sällskapsdanser för vuxna till av PRO anordnade motionsdanser skulle med 6 procents moms integreras i gruppen kulturarrangemang. Den höga momssatsen på , som tas ut på sällskapsdans, drabbar inte dansframträdande av olika slag som har lägsta momssats. Sällskapsdans är därmed diskriminerad i förhållande till annan danskultur. En av största och äldsta folkrörelser, sällskapsdansen, är i kris bland annat på grund av den orättvisa moms som belastat sällskapsdans. Detta tillsammans med beslutsfattarnas ringa intresse för svensk sällskapsdans som kulturform har bidragit till att antalet dansare blivit färre. Det ekonomiska stödet till sällskapsdans har varit obefintligt i jämförelse med annan dans. Det är hög tid att förbättra de ekonomiska villkoren för dem som utövar dans och erkänna att sällskapsdans också är kultur.
mot · GR02Sk229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flyttskatt på fonder. I det nya premiepensionssystemet kan de som valt fonder byta till annan fond utan att betala skatt på reavinsten. Samma regler gäller sparande som görs i fondförsäkringar och individuellt pensionssparande. Konkurrensen ökar i och med möjligheten till större rörlighet för spararnas pengar. När man fondsparar i andra sammanhang och byter fonder beskattas alla värdeökningar. Detta är säkert förklaringen till att de flesta sparpengar ligger fastlåsta, för ingen vill se en stor del av vinsten gå till skatt. Dessutom blir det ett stort merarbete när det är deklarationsdags. har problem med kapitalflykt och flyttskatten gör att kapitalet tar omvägar för att slippa skattehindren. Togs flyttskatten bort skulle småspararna få en större valfrihet och därmed bättre möjlighet till en bra avkastning. Detta förslag skulle också öka trycket på fondförvaltare.
mot · GR02Sk230 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad satsning på tullens brottsbekämpande verksamhet. I budgetpropositionen (Volym 2 utg.omr. 3 sid. 23) kan vi läsa följande: Den kommande EU-utvidgningen bedöms också leda till ökad trafik till och från . Ökningen i trafikströmmarna samt trycket från den organiserade brottsligheten ställer krav på att arbetsmetoderna även fortsättningsvis utvecklas. Man tillägger att det bortfall i deklarationshanteringen som blir följden av EU-utvidgningen kommer att innebära att kan frigöra resurser, vilka kan användas till att genomföra den förbättring och effektivisering av den brottsbekämpande verksamheten som är nödvändig. Den som slutar läsa här bibringas förstås uppfattningen att tullens avdelning för gränsskydd kommer att förstärkas. Verkligheten är dock en annan. Det anslag som tilldelas tullen i propositionen kommer att innebära en inte obetydlig nedskärning av antalet tulltjänstemän. Inte bara personer som arbetar med klarering av legala varor utan även många som arbetar med brottsbekämpning kommer att få gå. De resurser som frigörs då klareringsuppgifterna minskar går åt för att finansiera befintligt underskott och övriga kostnader som tullen inte blir kompenserade för. De största neddragningarna förmodas drabba tullen på den svenska Östersjösidan. Tullpersonalen i hör till Gränsskydd, vars totala personalstyrka i landet föreslås minska med omkring 100 personer. Enligt vad som uppgivits kommer kontoret i att läggas ned helt. På sträckan StockholmKarlshamn kommer det då inte att finnas något tullkontor kvar! län och ostkusten i övrigt riskerar att bli en zon där droger är lätta att komma över. Detta trots att hotbildsanalyser visar att risken för framtida gränsöverskridande brottslighet är störst från öster. I nästa led för detta med sig stora kostnader för samhället genom insatser för polis, rättsinstanser, kriminalvård, sjukvård med mera. Gränsskydd är en central uppgift för rättsstaten. Om propositionens nedskärningar genomförs sviker staten en av sina grundläggande uppgifter.