mot · GR02Bo268 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att externhandel från 1 500 kvadratmeters totalareal (BTA) bör införas i lagtexten som tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet typ B och sådan verksamhet som kan anses medföra betydande miljöpåverkan enligt 6 kap. 4 § . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella miljömålen skall införas i den allmänna avvägningsregeln i 2 kap. . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eller andra nationella eller regionala organ ges ökade befogenheter i planeringen av handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör ändras så att grannkommuner får vetorätt vid etablering av externhandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör ändras så att förnyelsen av handel med dagligvaror, kläder, husgeråd och fritidsartiklar styrs till centrum och bostadsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett moratorium för utbyggnaden av externhandel införs medan en verkningsfull lagstiftning utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöorganisationer bör ges full talerätt enligt . I sker en explosionsartad utbyggnad av externhandel1 som lokaliseras utanför etablerade centrum av tätorter och bostadsområden. Enligt en undersökning från publicerad planeras en utbyggnad av externhandel i minst 59 kommuner. Enligt rapporten planerar av de 20 största kommunerna för en utbyggnad och av de 200 minsta planerar för en utbyggnad. Avsevärd expansion planeras både för dagligvaror och sällanköpsvaror (husgeråd, beklädnad, fritidsartiklar), inköp som i hög grad påverkar hushållens inköpsresor. För dagligvaror beräknas en expansion i externa lägen. De flesta kommunerna har kommit mycket långt i planeringen och nya planer tillkommer ständigt. Avsevärda arealer externhandel planeras alltså att byggas och utbyggnaden koncentreras till större tätorter vilket riskerar att både ge allvarliga miljöeffekter och förstärka den regionala obalansen när mindre orters konkurrenskraft minskar då handel och service utarmas. rör diskussionen om handelsetableringar främst priset på i första hand dagligvaror. Prisfrågan är viktig men konkurrenskraftiga priser måste kunna uppnås utan att man offrar miljön och svaga grupper. Priset på varorna i affären Konkurrens och prisbild på främst dagligvaror diskuteras livligt. Vissa debattörer hävdar att kommunerna måste tillåta mer externhandel för att sänka priserna. Prisbilden är dock betydligt mer komplicerad än att bara bero av affärernas lokalisering. Priserna i affärerna beror av en mängd faktorer som transportkostnader, lagstiftning om öppettider, lönenivåer, skatter m.m. Externhandel ger inte nödvändigtvis lägre priser. har vid upprepade tillfällen påpekat att orter som haft externhandel inte har en generellt lägre prisnivå. Däremot finns tecken på att etablering av lågpriskoncept, med ett fast utbud av lågprisvaror, kan ha en prispressande effekt. Lågpriskoncept kan vara mer småskaliga än externhandel och inpassas i etablerade centrum och bostadsområden. EU-undersökningen Internal Market Scoreboard nr 10 fick stort genomslag i svensk massmedia eftersom i den undersökningen konstaterades ha bland de högsta priserna i EU på livsmedel. Detta användes sedan som argument av många för att ska bygga mer externhandel. I själva verket har en ovanligt liberal hantering av tillståndsärenden för externhandel i jämförelse med våra nordiska grannländer och flera andra länder i EU. I samma EU-undersökning som konstaterade att har höga matpriser konstaterades också att har EU:s näst lägsta matpriser, trots att varit mycket restriktivt mot externhandel. Det går uppenbarligen att kombinera prispress med en uthållig planering. Därför måste förutsättningarna undersökas för hur även ska kunna gynna sund konkurrens och alla människors tillgång till utbudet, utan att bygga externhandel och skapa onödigt bilberoende. Etablering av handel i externa lägen medför att bilanvändningen ökar. Detta styrks entydigt av den forskning som bedrivits på området. I rapporten och miljön som sammanställts på uppdrag av ges några exempel på forskningsresultat: et al studerade förändringar i handeln i sex kommuner, före och efter det att externa köpcentrum etablerats. Undersökningen visar att av hushållen bytt affär sedan invigningen. Genom byte av inköpsställe ökade biltrafikarbetet för gruppen som övergått till externhandeln med tre till elva gånger, beroende av kommun. Mätt som koldioxid uppgick ökningen till per hushåll och år. et al studerade förhållandena vid två skånska köpcentrum, och . Resultaten visar att de externa etableringarna ger upphov till högre avgasutsläpp och bränsleförbrukning än om inköpen görs på annat sätt. studerade förändringar i hushållens inköpsmönster i samband med att externhandel etablerades i . Externhandeln tog ca en tredjedel av dagligvaruinköpen. Bilresorna för inköp av dagligvaror inom tätortsbebyggelse ökade med 450 () till följd av etableringen. En koncentration av handeln till handelsplatser som utformas och placeras så att man gynnar biltrafik och missgynnar gång-, cykel- och kollektivtrafik kommer att påverka människors val av färdmedel. Den som har tillgång till bil uppmuntras att använda den mer, den som inte har tillgång till bil kommer ständigt att pressas till att skaffa sig det eftersom vardagslivet annars blir mycket besvärligt. Det har visat sig att ökad biltillgång leder till att människor i högre utsträckning väljer bort gång-, cykel- och kollektivtrafik även vid andra transporter än inköpsresor vilket då får följdeffekter på den totala trafikutvecklingen. Att komma tillrätta med problemen med externhandel kommer inte att lösa alla trafikproblem, men att på detta sätt ta hänsyn till trafikalstring redan i bebyggelseplaneringen är onekligen en viktig komponent. antog 15 miljömål för utvecklingen av miljötillståndet i . Den konstaterade ökning av biltrafiken som utbyggnaden av externhandel ger kommer bl.a. i konflikt med miljömålen begränsad klimatpåverkan, frisk luft och bara naturlig försurning och övergödning. Utbyggnaden kommer också tydligt i konflikt med målet god bebyggd miljö. Målet innebär att den byggda miljön ska medverka till en god global och regional miljö. Byggnader och anläggningar ska utformas och lokaliseras på ett miljöanpassat sätt för att främja en långsiktigt uthållig hushållning med mark vatten och andra resurser. Den byggda miljön ska erbjuda ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges tillgång till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. Externhandel motverkar samtliga dessa målsättningar genom att försämra miljön, öka transportbehovet och utarma variationen i den byggda miljön. Sociala effekter av externhandel Våra stadskärnor och förortscentra är viktiga mötesplatser för vitt skilda ändamål. Där finns handel och annan service, både kommersiell och offentlig. Där finns viktiga mötesplatser för kulturen. Där har politiker sina torgmöten. Där träffas folk både planerat och oplanerat. Verksamheterna stärks av den geografiska närheten till varandra. Det sociala värdet av helheten blir större än summan av delarna. Rycker man loss en verksamhet påverkas också andra. Satsningar på externhandel bidrar till att investeringar minskar i centrum av tätorter och bostadsområden och till att affärer stänger i dessa för många människor mer lättillgängliga lägen. Det minskande antalet livsmedelsbutiker innebär att människor får allt längre till affären och att människor som saknar tillgång till bil får sämre tillgång till ett varierat utbud av handel och service. Kostnaderna för ökar när den måste ta ansvar för en allt större del av dagligvaruinköpen och det stjäl naturligtvis också tid från personalens övriga angelägna uppgifter. För den som är gammal kan besöket i den lokala affären innebära en av de få sociala kontakter som ges. När handeln minskar i centrum av tätorter och i bostadsområden minskar också resurserna för underhåll av dessa miljöer. Dessa kan då förfalla och ge en negativ spiral med oattraktiv yttre miljö som kan bidra till segregation, vandalisering och kriminalitet. och representerar utsatta grupper och tillhör dem som reagerat mot de negativa effekterna av externhandeln och kräver en bättre planering av handelsanläggningar med bättre samordning och tydliga krav som tar miljömässig och social hänsyn. Förslag till bättre planering Införande i lagtexten av externhandel som tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet, typ B, och sådan verksamhet som kan anses medföra betydande miljöpåverkan enligt 6 kap. 4 § MB. Kommunerna pressas i konkurrensen om att locka till sig nya aktörer, och det är svårt för en enskild kommun att ställa tillräckliga miljökrav eftersom det då är risk att exploatören vänder sig till grannkommunen istället. Många verksamheter så som stora bagerier prövas som tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet men så är inte fallet med externhandel trots att den får omfattande effekter på transporternas miljöpåverkan. För att säkerställa att en ordentlig och likvärdig miljögranskning görs över hela landet skall förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ändras på ett sådant sätt att handel överstigande total golvyta (BTA) läggs till bilagan över miljöfarlig verksamhet (definierad som B-verksamhet). B-verksamheter prövas av miljöprövningsdelegation i första instans. Att utgå från BTA (anläggningens totala golvyta) har fördelen att det i regel är den ytan kommunerna hanterar vid tillståndsprövning. Vi bedömer att BTA kan vara en lämplig gräns för den tillståndspliktiga totalytan, eftersom den storleken innefattar flertalet av de etableringar som kan antas få betydande effekter på inköpsresorna. För att säkerställa ett ordentligt beslutsunderlag skall också externhandel föras in i Bilaga 1 i förordning (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. Stöd för detta ges också genom EG-rätten. Rådets direktiv (85/337/EEG) av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv /11/EG, (MKB-direktivet) skall enligt artikel 1 tillämpas för bedömningen av sådana offentliga och privata projekt som kan antas medföra betydande påverkan på miljön. Med en reglering enligt ovan skulle få till stånd en obligatorisk miljöprövning av hög kvalitet för externhandel. Prövningen skulle bättre säkerställa att 2 kap. etc. beaktas. Därmed skapas bättre förutsättningar för att vissa av de konsekvensanalyser som anser bör föregå ett detaljplanebeslut genomförs. En MKB- process också för att allmänheten ges god insyn. Större externa handelsetableringar har regional karaktär och lockar kunder från ett stort omland. Kommunerna konkurrerar om köpkraften och detta riskerar att få flera negativa effekter. I rapporten och mellankommunal samordning inom PBL- området som gjordes på uppdrag av bostadsutskottet konstateras att externhandel utmärker sig genom att vara den i särklass vanligaste källan till mellankommunala konflikter. Planering av handeln bör därför samordnas bättre på regional nivå. eller andra regionala eller nationella organ bör få en stärkt roll i planeringen av handelsanläggningar. Kommuner ges vetorätt mot etablering av externhandel i grannkommunerna Eftersom effekterna av externhandel sträcker sig över kommungränserna bör kommuner ges vetorätt mot etableringar i grannkommunerna som får negativa effekter på den egna kommunen. Styrning av handel till etablerade centrum av tätorter och bostadsområden I många av våra europeiska grannländer har handeln i den byggda miljön diskuterats betydligt mer än i . Man har uppmärksammat problemen med att handel och service utarmas i takt med allt fler externa handelsetableringar. Debatten har resulterat i att utbyggnaden av externhandel i flera länder begränsats till förmån för en förnyelse av handeln i stadsdelscentrum, bostadsområden och tätortscentrum. I miljömålet god bebyggd miljö slås fast att den byggda miljön ska erbjuda ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges tillgång till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. I PBL 2 kap. 4 § sista stycket ställs krav på att det i anslutning till bebyggelse skall finnas möjligheter att anordna en rimlig grad av samhällsservice och kommersiell service. Målet god bebyggd miljö och krav enligt PBL underlättas om förnyelsen av detaljhandeln sker i etablerade centrum av tätorter och bostadsområden. Investeringarna bör därför styras till dessa områden. antog 15 miljömål som ska vara vägledande för utveckling på miljöområdet. För att bättre implementera dessa i den fysiska planeringen bör de nationella miljömålen införas i den allmänna avvägningsregeln i 2 kap. PBL. har en skenande utbyggnad av externhandel som för överskådlig tid riskerar att bygga fast oss i ett samhälle som hotar både miljön och sociala värden. De långsiktiga konsekvenserna av utbyggnaden är svåra att överblicka. En liknande situation kunde skådas i som därför införde ett femårigt moratorium för utbyggnaden av externhandel. har utformat en planering som styr handeln till centrum och bostadsområden och som bättre värnar lanthandeln. En regional samordning görs för att motverka regional obalans. Regeringen bör utreda möjligheterna för ett tillfälligt stopp (moratorium) mot utbyggnaden medan en verkningsfull lagstiftning utformas. Talerätt för miljöorganisationer enligt PBL När trädde i kraft fick miljöorganisationer talerätt. Men många viktiga beslut fattas enligt , och då saknar miljöorganisationer talerätt. Det innebär att många miljöfarliga beslut inte överklagas. Detta är en inkongruens mellan de två viktigaste miljölagarna, som leder till att en stor kunskap om lokala miljöförhållanden hålls utanför rättssystemet. har bland andra hyresgästföreningar tillerkänts talerätt enligt , men inte miljöorganisationer. Dessutom avser att ratificera Århuskonventionens2 regler om bland annat talerätt senast år 2003.3 Konventionen innebär att miljöorganisationer måste få talerätt enligt PBL. Dessutom innebär konventionen att talerätten i de båda lagarna inte kan vara så snäv som den är i MB idag.4 Det fanns de som befarade att en flodvåg av ogrundade överklaganden skulle följa i spåren efter det att miljöorganisationerna fick talerätt i . Dessa farhågor visade sig helt ogrundade; det är snarare så att miljöorganisationerna fungerat som en samordnare, och i många fall avrått från besvär. Sammantaget innebär detta att en utvidgad talerätt för miljöorganisationer bör tas in i PBL. definierar externhandel som handel överstigande totalyta (BTA) utanför etablerade centrum av tätorter och bostadsområden, och som ej har en huvuddel av kunderna inom gångavstånd. Konventionen om allmänhetens tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsfattande på miljöområdet samt rättslig prövning av miljöfrågor. Intervju med på rättsenhet i 3/2002. 21 stater har ratificerat Århuskonventionen (se . Den så kallade talerätten enligt för miljöorganisationer gäller bara domar, beslut om tillstånd, godkännande och dispens (MB 16:13).