ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub510 · 2003-10-07 00:00:00 — Marinbiologisk forskningsstation på i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att inrätta en marinbiologisk forskningsstation på i . Brackvattenmiljön i är mycket unik. Vattnets salthalt är mycket låg och ligger mellan 2 och . Den biologiska mångfalden i är jämfört med andra havsområden mycket låg, och området är tämligen artfattigt. En stor del av den biologiska produktionen i är förlagd till grunda havsvikar längs kusten och öarna. Antalet led i näringskedjan är få och näringsvägarna är mindre komplicerade och omfattande än i andra miljöer. Detta medför att är extra känslig för störningar av olika slag. Om någon art försvinner kan det innebära stora konsekvenser för resterande flora och fauna i samhället. Det är viktigt att kunskaperna om ekologi ökar så att människans nyttjande av kustområdet och skärgården kan ske på ett långsiktigt hållbart sätt. Näringarna efter har gamla anor och har länge präglats av småskalighet och mångsyssleri. Trycket på miljö har ökat genom det senaste seklets kraftiga industrialisering. har 14 älvar med naturligt producerad lax, varav 11 finns i området längs . Dessa älvar står för av totala produktion av vild lax. Konflikten om den vilda laxen visar behovet av ökade kunskaper om ekologi. Det finns många skäl till att förbättra kunskaperna om unika miljö. Ett sätt att öka denna kunskap skulle vara att inrätta en marinbiologisk forskningsstation på i .
mot · GR02Ub511 · 2003-10-07 00:00:00 — anvisar till anslaget 25:29 : Forskning och forskarutbildning för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till anslaget 25:37 : Forskning och forskarutbildning för utöver vad regeringen föreslagit eller således . Väl utbyggd högre utbildning och forskning är en grundbult för regional utveckling. All erfarenhet visar att utbildningsnivån ökar med närheten till utbildningen och även att många av studenterna bosätter sig i närheten av lärosätet. har under en lång följd av år medverkat till att bygga ut den högre utbildningen i hela , även krisår. Genom vår försorg har också anslagen till forskning ökat vid landets högskolor och universitet. När i inrättades, liksom när tekniska högskola fick status som universitet, var behovet av kvalificerad forskning i norra ett viktigt argument. Forskningen behövs dels för att garantera forskningsanknytningen i grundutbildningen, dels för att samverka med det omgivande samhället (den tredje uppgiften) och därigenom bidra till att forskningsresultat kommer till användning och genererar tillväxt. Ännu måste dock verksamheten, åtminstone sett till de anslag de två universiteten får, beskrivas som i ett uppbyggnadsskede. Genom universitetsstatusen har universiteten rätt att utbilda och examinera inom samtliga vetenskapsområden. Rimligen bör de därmed ha motsvarande forskningsmöjligheter som andra universitet. Ett snabbt överslag säger att forskningsanslagen till är lägre och för lägre än de äldre universiteten. Det är därför befogat att öka anslagen för forskning vid dessa universitet. Vid prioriterar universitetsledningen ett antal områden av stor ekonomisk och social betydelse: däribland livsvetenskap inklusive cell- och molekylärbiologi, samspelet människamaskin, det hållbara samhället och genusperspektiv. forskar inom ett 60-tal områden på teknisk och vetenskaplig fakultet. Den tekniska forskningen bygger mycket på samspelet med näringslivet och är i stor utsträckning tillämpad forskning med direkt betydelse för den regionala och nationella ekonomiska utvecklingen. Alla landets universitet bidrar till vårt lands utveckling och välstånd. De fungerar också som regionala motorer. Enligt min mening bör universitets och tekniska universitets möjligheter att fungera som regionala motorer i och stärkas. bör därför öka anslagen till forskning vid dessa universitet med 20 respektive . Finansieringen bör ske genom prioritering inför utgiftsområdets ram.
mot · GR02Ub512 · 2003-10-07 00:00:00 — Inrättande av turistprofessur vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en turistprofessur med inriktning på småföretagande vid . Turist- och besöksnäringen är en framtidsbransch i både och . I regionen finns också många engagerade turistföretagare som arbetar hårt för att utveckla sitt företag. är det en relativt outvecklad näring med stort behov av både kompetensförsörjning och kunskapsutveckling. För att säkerställa den framtida kompetensförsörjningen och kunskapsutvecklingen inom turism/besöksnäringen behöver högre utbildning och forskning inom området etableras i norra . Erfarenheterna från den utbildning och forskning inom turismen som bedrivs i finska är positiva och har haft betydelse för den positiva utvecklingen av besöksnäringen i norra . En etablering av en professur i turism med inriktning på småföretagande vid skulle på motsvarande sätt stärka besöksnäringen i norra och komplettera den forskning som bedrivs inom området på Etour i .
mot · GR02Ju9 · 2003-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:23 Antalet ledamöter i begär att regeringen återkommer med förslag till hur den framtida organisationen och verksamheten av och Regeringsrätten är tänkt att se ut. I denna proposition föreslår regeringen, med beaktande av önskemål från , att minimiantalet justitieråd sänks från dagens sexton till fjorton ledamöter. En ändring av 3 kap. 4 § första stycket föreslås därmed så att det föreskrivs att skall bestå av fjorton ledamöter eller det högre antal som behövs. I skrivelsen från till regeringen, påpekas att det är svårt att bedöma vilket antal justitieråd som på kan vara lämpligt. menar också att det kan vara lämpligt med en viss flexibilitet gällande antalet ledamöter. Vi delar Högsta domstolens och regeringens uppfattning i frågan om antalet ledamöter. Däremot efterfrågar vi en genomgripande översyn av Högsta domstolens framtida organisation och verksamhet. Samlad översyn av Högsta domstolens och Regeringsrättens framtid Hela domstolsväsendet står inför genomgripande förändringar. Regeringen låter presentera förslag till ett framtida domstolsväsende med bl a ett kraftigt nedskuret antal tingsrätter. Från liberalernas sida har vi efterfrågat en sammanhängande syn på hela domstolsorganisationen. Vi har bestämt avvisat de förslag till godtyckliga nedläggningar och sammanslagningar av tingsrätter som regeringen har lagt fram. I detta sammanhang vill vi betona att en sammanhängande översyn bör göras även gällande Högsta domstolens och Regeringsrättens verksamhet och framtida organisation. I den här aktuella propositionen menar regeringen att en genomgång av Högsta domstolens verksamhet kan komma att aktualiseras inom ramen för den fortsatta reformeringen av domstolsväsendet. Denna vaghet från regeringen är inte tillräcklig. Vi vill att regeringen återkommer även med förslag till hur den framtida organisationen och verksamheten av och Regeringsrätten är tänkt att se ut. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02N5 · 2003-11-27 00:00:00 — Granskning av och alkoholbranschen (väckt enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillsättande av en oberoende utredning med uppgift att granska vad som förevarit i , styrelsens och företagsledningens åtgärder samt agerandet från alkoholbranschens inklusive Vin & Sprit AB:s sida. har en unik ställning i det svenska samhällslivet och den svenska företagsvärlden genom sin roll i alkoholpolitiken och som följd därav monopolställning. Särskilda krav kan därmed ställas på företagets verksamhet, styrning och ledning. Den senaste tidens händelser har väckt frågor om hur de krav som kan ställas i praktiken har uppfyllts. Med hänvisning till bestämmelsen i riksdagsordningen 3 kap. 15 § om motionsrätt vid inträffad händelse av särskild vikt hemställer vi att begär att regeringen tillsätter en oberoende utredning av vad som förevarit och i samband därmed granskar styrelsens och företagsledningens åtgärder för att undvika brott mot lagbestämmelser eller brott mot företagets egna regler. I uppdraget bör också ingå att granska alkoholbranschens, inklusive det statligt ägda Vin & Sprit AB:s, beteende i detta sammanhang. Pågående arbete från polisens och revisorernas sida ska naturligtvis fortsätta, men det behövs därutöver en vidare översyn. Denna bör inkludera en granskning av de regler som gäller för alkoholbranschen. Det är därifrån mutor givits till medarbetare inom . Uppgifter tyder på att branschen initierat ett omfattande system för påverkan på Systembolagets anställda. Inte minst är det viktigt att granska det helstatliga . Det tycks ha varit fråga om att en statlig aktör, Vin & Sprit, mutat en annan, Systembolaget. Detta väcker frågan om hur den statliga ägarrollen utövats. Staten har här haft en dubbel roll, dels som ägare av Systembolaget med dess särskilda funktion i svensk alkoholpolitik, dels som ägare av ett kommersiellt företag, Vin & Sprit. Dessa roller har visat sig vara svårförenliga. Vi har tidigare uttryckt stark kritik mot statens funktion som ägare av företag som verkar på en normal marknad. Denna kritik har åter visat sig befogad. Vi vill i sammanhanget erinra om att en granskning av de statliga företagen sker inom . Denna granskning kommer förhoppningsvis att ge värdefullt underlag för belysning av hur det statliga ägandet fungerar. Genom reguljära granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning kommer statens roll i sammanhanget att belysas. Det är mycket angeläget att regeringens agerande och ansvar blir belyst och analyserat på de olika sätt som författningen medger. Den utredning som vi nu föreslår ska tillsättas bör, givetvis under hänsyn till polisens och revisorernas arbete, granska hur och ledning fullgjort sitt uppdrag med beaktande av Systembolagets speciella ställning. Den bör också granska vad som förevarit inom alkoholbranschen, särskilt Vin & Sprits agerande. Axel Darvik (fp)
mot · GR02Sk14 · 2003-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:19 Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostadsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta kulturhistoriska värden hos äldre hus vid byte till energieffektiva fönster. Regeringen föreslår i proposition 2003/04:19 att skattereduktion får ges för utgifter för installation av energieffektiva fönster i befintliga permanenthus, om fönstret har ett s.k. U-värde på högst 1,2. Syftet att öka miljöförbättrande installationer är gott, energihushållning är bra, men utifrån tidigare erfarenheter kräver nya installationer i befintliga hus att det sker med omtanke. Bidrag har tidigare funnits till byten av fasader och byten av fönster. Det man vet av erfarenheter utifrån tidigare stöd är att det inte går att bortse från att åtgärderna måste ske med arkitektonisk och antikvarisk kvalitet. har också i remissvaret på den promemoria, som föregått det aktuella lagförslaget, anfört att de kulturhistoriska värdena hos äldre hus måste beaktas. Fönstren är husens ögon. Om man byter gamla fönster till nya standardfönster kan husets karaktär fullständigt förstöras, åtminstone på hus byggda , och alla k-märkta hus borde prövas särskilt aktsamt. Det är också möjligt att reparera och tilläggsisolera befintliga fönster istället för att byta fönster. Det finns många duktiga fönsterhantverkare som kan hantverket. Det blir inte billigare att reparera istället för att byta ut, men det kulturhistoriska värdet blir bestående. Självklart behöver någon bedöma om åtgärden leder till önskad energibesparing och bedöma om de kulturhistoriska värdena tillgodoses. En möjlig väg är att anlita byggnadsantikvarisk expertis hos respektive länsmuseum och genom dessa få en fackmässig bedömning.
mot · GR02Sk16 · 2003-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:19 Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostadsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteavdrag för fönsterbyte. I propositionen föreslås bl a skatteavdrag för fönsterbyte. Därvid förutsätts att man når en energisparande effekt som är nog så angelägen. Emellertid bör sådana åtgärder inte få företas på äldre hus utan att det krävs arkitektonisk och antikvarisk kvalitet. Även privatbostäder ingår på sitt sätt i den offentliga miljön och olika tidsskeenden bör kunna återspeglas på ett rimligt sätt. Att då sätta in hypermoderna fönster i nya ramar kan på ett markant sätt förändra utseendet på fastigheten. Bland remissinstanserna har jag bara funnit att tagit upp frågan i en återgiven mening: Vidare anser att de kulturhistoriska värdena hos äldre hus måste beaktas. Regeringen har valt att inte kommentera inlägget, utan utgår endast ifrån energispareffekterna i sitt förslag. I hus från är det stor risk att man ändrar fasadens karaktär om man sätter in nya standardfönster. blev treglasfönster i stort sett standard och det gör att förändringarna på sådana hus enbart blir marginella i förhållande till dagens standardfönster. Fönster i hus och har höga U-värden och det är givetvis viktigt att få ner dem. Men att få ner dem till 1,2 torde inte vara möjligt utan att kulturellt förstöra exteriören. En möjlighet är därför att innan åtgärder vidtas på fastigheter byggda ska åtgärderna godkännas av respektive länsmuseum för att skatteavdrag ska beviljas samt att alla hus som har ett arkitektoniskt eller kulturellt värde knutet till fönstren, ska kunna få beviljat skatteavdrag om man når U-värdet 1,8 och om åtgärderna godkänts enligt ovan.
mot · GR02Sk17 · 2003-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:19 Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostadsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att successivt avskaffa fastighetsskatten. beslutar avslå regeringens dämpningsregel och i avvaktan på ett långsiktigt beslut återgå till de taxeringsvärden som gällde för enligt vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag om att miljöförbättrande investeringar ej skall öka beskattningsvärdet på fastigheten. De kraftiga taxeringsvärdeshöjningar som skett under 20012003 har medfört att många villa- och fritidshusägare i attraktiva områden befinner sig i en mycket svår situation. är det framför allt fastigheter med strandlägen och strandnära lägen som drabbats av mycket kraftiga taxeringsvärdesökningar. Många är de som redan tvingats lämna sitt hem eller sin sommarstuga och fler står i tur att göra det. Orsaken är att den löpande beskattningen av villor och fritidshus grundas på marknadsvärden, att beskattar fiktiva inkomster och att skatten inte tas ut efter bärkraft. De åtgärder som vidtagits i form av sänkt fastighetsskattesats, höjda fribelopp i förmögenhetsbeskattningen och dämpningsregler för fastighetsskatten är helt otillräckliga. Människor, familjer som sparat hela sitt liv för att ha ett tryggat boende på äldre dar, upplever hur tillvaron rämnar. De är inte betjänta av höga taxeringsvärden, hög förmögenhetsbeskattning, ovanpå en allt högre fastighetsskatt som kanske helt ska betalas av normala pensionsinkomster. Långsiktigt sparande i fastigheter drabbas nu av den ena kortsiktiga lösningen efter den andra. Människors tilltro och självbestämmande naggas i kanten. För att skapa en grund för människor att bygga på, för människor att agera långsiktigt och för att öka självbestämmandet krävs att de ständiga i fastighetsbeskattningen upphör och att den successivt reduceras för att slutligen upphöra. De förslag som regeringen nu förelägger är bara ytterligare bevis på ett skattesystem i förfall. De nya dämpningsreglerna är ingen lösning, de blir istället en del av de växande problemen. I avvaktan på ett långsiktigt ställningstagande till förslag föreslår jag att beslutar att återgå till de taxeringsvärden som gällde och att de fryses. Ännu en snedvridande konsekvens av dagens system är att investeringar som syftar till att minska miljöbelastningen av boendet straffas med höjd fastighetsskatt. Det kan gälla installationer av alternativa uppvärmningssystem och andra åtgärder som stimuleras med bidrag å ena sidan, men bestraffas med höjd skatt å andra sidan. Som ett led i avvecklingen av fastighetsskatten borde dylika åtgärder inte öka beskattningsvärdet på fastigheten, detta skulle minska behoven av bidrag för hållbar och miljödriven utveckling. Förslag till reformering av denna del av beskattningen bör skyndsamt kunna föreläggas . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Sk18 · 2003-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:19 Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostadsrätter beslutar att i enlighet med vad som framförs i motionen inte skattesubventionera en förstörelse av det svenska byggnadskulturarvet. Regeringen vill med vissa skattereduktioner stimulera till energibesparande åtgärder inom boendet. Till följd av det höga skattetrycket i , i synnerhet på vissa energislag, utgör uppvärmning och hushållsel en betydande utgiftspost för hushållen. Vidare innebär lägre energianvändning en bättre hushållning med befintliga naturresurser och en minskad belastning på miljön. Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt att begränsa energianvändningen i görlig utsträckning. Emellertid måste hänsyn till miljön tas på ett sådant sätt att det inte kommer i konflikt med andra värden, exempelvis kulturmiljön. Detta finns också uttryckt i och i regeringens miljöstrategi. Vi anser att regeringens förslag att medge skattereduktion för installation av energisnåla fönster i befintliga hus riskerar att ytterligare minska och delvis förstöra värdet av vårt kulturarv, ett arv till framtida generationer. Nya klumpiga, men energisnåla, fönster i gamla hus gör sig sällan bra. Här borde vi ha lärt mer av historien. Sammantaget anser vi att förslaget bör omarbetas och att större hänsyn tas till värdet av kulturarvet.
mot · GR02Sk21 · 2003-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:21 Förmån av tandvård och övertagande av pensionsutfästelser, m.m. avslår regeringens förslag om förmån av tandvård och ber att regeringen återkommer till med förslag om hur en tandvårdsförmån kan utformas som arbetsgivaren betalar utan att den anställde förmånsbeskattas i enlighet med det som gäller för företagshälsovården. Det finns ingen anledning att slopa skattefriheten för förmån av inte offentligt finansierad tandvård i och utomlands. Ett av de skäl som regeringen anför i sitt förslag är skatteskäl. Man antyder dels att skatteintäkter försvinner då den anställde genom nuvarande konstruktion får denna förmån skattefritt och dessutom kan få lägre marginalskatt, dels att arbetsgivaravgifterna minskar för arbetsgivaren. Regeringen vill inte heller se nuvarande tandvårdsförmån som ett sätt att förbättra tandvårdsförsäkringen för personer , eftersom arbetslösa då skulle undandras denna möjlighet. Jag anser att resonemanget haltar om man väger in annan icke offentligt finansierad hälso- och sjukvård, nämligen företagshälsovården. Arbetsgivaren kan här erbjuda kostnadsfri hälsovård för sina anställda, utan att detta förmånsbeskattas. Dessutom kan arbetsgivaren dra av denna kostnad i sitt bokslut och då minska sin företagsskatt. Även här saknar arbetslösa denna förmån. Dock anser jag att företagshälsovården är ett bra komplement till nuvarande skattefinansierad hälso- och sjukvård. Jag anser att regeringen i stället borde utreda om en tandvårdsförmån kan tillskapas som arbetsgivaren betalar utan att den anställde förmånsbeskattas i enlighet med vad som gäller företagshälsovården.
mot · GR02Sk26 · 2003-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:33 Ändringar i reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten, m.m. beslutar att skall vara skattskyldig bara för inkomst på grund av innehav av fastigheter. Vi noterar att regeringen vill begränsa skattskyldigheten för . Vi har uppmärksammats på att borde ha samma ställning. bildades och har till uppgift att främja samverkan och europeisk utveckling på frihetens, demokratins och marknadsekonomins grunder. Detta sker genom upplysning och information till politiska partier och organisationer om demokrati och europeisk integration. Verksamheten har främst varit koncentrerad till länder i det , och tredje världen. Stiftelsen har prioriterat verksamhet som riktar sig till kvinnor, ungdomar och studenter i mottagarländerna. Verksamheten finansieras i huvudsak av Sida. Det partianknutna biståndets övergripande mål är enligt regeringens riktlinjer att bistå i utvecklingen av ett väl fungerande partiväsende i och länder i i syfte att främja ett representativt demokratiskt styrelseskick i dessa länder. Stiftelsens projekt är tydligt inriktade på detta övergripande mål. Vi moderater anser att bedriver en så höggradigt allmännyttig verksamhet att dess skattskyldighet skall inskränkas genom att subjektet uttryckligen namnges i lagtexten i 7 kap. 17 § IL, den s.k. katalogen.
mot · GR02Sk27 · 2003-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:33 Ändringar i reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten, m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut begär hos regeringen förslag till sådan ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) att kriterier för dispens från skattskyldighet uttryckligen anges samt att prövning av dispens framgent skall prövas av en statlig myndighet. Regeringen föreslår att ska föras in i inkomstskattelagens katalog över de stiftelser och andra subjekt som är skattebefriade för inkomster ej härrörande från fastigheter. Fonden stiftades kort efter frånfälle och har som uppgift att genom bidrag till enskilda, i första hand barn, ungdomar och kvinnor, samt till organisationer, nationellt och internationellt, verka mot alla former av våld, för demokrati och mänskliga rättigheter samt en hållbar utveckling för ett gott liv. Vi menar att fondens syfte är gott och det är positivt att på detta sätt hedra minne. Vi är dock inte övertygade om det principiellt riktiga i att explicit namnge juridiska subjekt i lagtexten. Frågan har utretts i Översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar (SOU 1995:63) där det framhålls att den nuvarande utformningen med vissa enskilda stiftelser explicit uppförda i lagtexten är mindre bra. Eftersom lagtext bör vara av generell karaktär är det således tveksamt att i lagtext ange vilka organisationer som ska omfattas av viss lagstiftning. Vidare föreslog utredningen att listan borde kortas betydligt och har listan endast utökats , då Konung för vetenskap, teknik och miljö inkluderades. I utredningens direktiv (dir. 1988:6) framhöll det dåvarande statsrådet följande: Denna katalog är, bl.a. genom den primitiva form av lagstiftningsteknik den utgör prov på, ett exempel på att våra skatteregler utgör ett lappverk, som är alltför komplicerat och detaljinriktat. En angelägen uppgift blir att undersöka om katalogen kan förkortas. En strävan bör vara att katalogen skall kunna tas bort. Vi anser att allmännyttiga stiftelser i större omfattning bör kunna få skattefrihet. Detta gäller exempelvis , men det finns även andra fonder och stiftelser som är av sådan karaktär att skattefrihet bör kunna komma i åtnjutande. Exempel på detta skulle kunna vara , som fick avslag av regeringen på sin ansökan, eller Stiftelsen som drog tillbaka sin ansökan för skattebefrielse eftersom den byråkratiska ansökningsprocessen tog . Vi instämmer i det dåvarande statsrådet bedömning i det olämpliga i att ange specifika organisationer i en lagtext. Regeringen bör därför låta se över denna lagstiftning och formulera vilka kriterier som stiftelser måste uppfylla för att komma i åtnjutande av skattebefrielse. Härigenom kan de nuvarande godtyckliga inslagen begränsas. Kammarkollegiet, eller någon annan statlig myndighet, bör få i uppdrag att bedöma vilka stiftelser som uppfyller de i lagtexten angivna kriterierna för skattebefrielse. Regeringen bör återkomma med lagförslag i syfte att uppnå generell lagstiftning för bedömande av skattebefrielse för allmännyttiga skattesubjekt.