mot · GQ02Fi15 · 2003-05-05 00:00:00 — Problem uppstår emellertid för ett land då utvecklingen alltför ensidigt innebär att utländskt kapital tar över ägandet. Utländska uppköp, eller sammanslagningar har för del nästan uteslutande inneburit att huvudkontoret placerats i utlandet. Globaliseringen ställer krav på ett land att också vara attraktivt för internationellt rörlig välutbildad och kreativ arbetskraft. Ett antal europeiska forskare varnar i en rapport för EAAG för en omfattande risk för s.k. brain drain från till . I en enkät till företagsledare som IMD presenterar i visas att risken för omfattande utflyttning av högkompetent arbetskraft är större i än i de flesta jämförbara länder. Detta visar sig också i statistiken. Antalet svenskfödda utvandrare som inte har kommit tillbaka utomlands ökade kontinuerligt , från omkring 2000 personer till nästan 5000 personer (oavsett utbildningsbakgrund). Om antalet utvandrare i en specifik utbildningskategori jämförs med antalet nyutexaminerade snarare än hela stocken av personer i denna utbildningskategori så får man en uppfattning om nettoutvandringen är långsiktigt hållbar. Beträffande inrikes födda civilingenjörer (exkl. forskarutbildade) kan konstateras att nettoutvandringen uppgick till av de nyutexaminerade . Ökad rörlighet över nationsgränser är i grunden något väldigt bra. Men ur svensk tillväxtsynpunkt är det viktigt att nettot av flyttströmmarna för välutbildad arbetskraft är positivt. Återinvandringen av personer som varit utomlands längre än har enligt SCB varit relativt liten. Därför kan det vara intressant att studera antalet personer som utvandrat men som inte återvänt före utgången av 2001. ökade detta antal med . Bland dem som utvandrade är andelen som återinvandrat till före utgången av 2001 mindre än hälften, . En viktig förklaring är utflyttningen av huvudkontor och strategiska företagsfunktioner. Andra rimliga förklaringar är det höga skatteuttaget, lägre löner för högutbildade än i jämförbara länder samt en högre prisnivå som innebär att köpkraften ytterligare urholkas. Från tillväxtsynpunkt är det viktigt att i stället för brain drain har en nettoinflyttning av kvalificerad arbetskraft i samma storleksordning. Det är mot denna bakgrund mycket svårt att förstå regeringens avoga inställning till arbetskraftsinvandring. Den misslyckade integrationspolitiken gör också att den kompetens som finns hos de nya svenskarna tas tillvara alldeles för dåligt. Regeringen föreslår på nytt snabba ändringar i biståndsbudgeten. Biståndets effektivitet får ett oförtjänt dåligt rykte genom den ryckighet som karaktäriserar regeringens behandling av biståndsanslaget. Effektivitet och god hushållning gynnas av förutsägbarhet och frihet från panikåtgärder. Biståndet ska vara inriktat på demokratiutveckling och hjälp till självhjälp. De fattigaste människorna i de fattiga länderna saknar röststyrka och skyddsänglar inom dagens svenska arbetarrörelse. LO och andra särintressen är ändå när det kommer till kritan i budgetprocessen viktigare som målgrupper att skydda mot besparingar än människor i tredje världen. Denna prioritering förefaller numera ha spritt sig även till de två förment internationalistiska och fattigdomsbekämpande stödpartierna. 13.2 En jordbrukspolitik för global rättvisa Grunden för jordbrukspolitiken som annan näringspolitik är att den måste vara miljömässigt hållbar. Det innebär liberala grundtankar som att förorenaren betalar, vikten av biologisk mångfald och kulturvärden, samt landsbygdsutveckling. Jordbruket ska arbeta på samma villkor som all annan näringsverksamhet, och som en viktig del av den svenska näringspolitiken. En bra småföretagarpolitik är det viktigaste för att få ett bra fungerande svenskt jordbruk. Subventioner och konkurrensskyddande regleringar är av ondo för en sund näring. anser att människor som arbetar med allmänna nyttigheter såsom bevarandet av biologisk mångfald, öppna landskap och kulturlandskap ska ersättas för sina insatser. Jordbruket måste ses i ett globalt perspektiv. liberalernas syn på förslag till reform av EU:s jordbrukspolitik och WTO:s reformförslag tar sin utgångspunkt i konsument- och företagarperspektivet samt kravet på rättvisa villkor för tredje världens människor. Jordbrukets reformering är en del av strategin för att uppfylla FN:s millenniemål. anser att alla handelshinder, inklusive tullar, subventioner, exportstöd samt kvoter ska tas bort eftersom det snedvrider konkurrensen samt missgynnar tredje världen. De snedvrider konkurrensen och skapar överproduktion. Vårt mål med en gemensam jordbrukspolitik i EU är en ekonomisk och miljömässig produktion av varor som konsumenterna efterfrågar på en Europamarknad öppen för frihandel med resten av världen. Vidare måste konsumentperspektivet såsom hälsoaspekter, livsmedelssäkerheten samt djuromsorgen få en mer framskjuten position i jordbruksförhandlingarna. ska arbeta för att EU blir aktivt i att minska handelshinder av alla slag. Höj biståndet till av BNI . Reformera EU:s jordbrukspolitik. 14 Skattereform för tillväxt Skatterna har tillsammans med många andra faktorer en stor betydelse för villkoren för jobb och företagande, därmed direkt betydelse för tillväxtmöjligheterna. har inte bara ett högt samlat skattetryck utan också ett antal skatter som är direkt skadliga för ekonomin. Därför är det än mer angeläget i tider av kärv ekonomisk utveckling att genomföra strukturellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande. Tillväxtens förutsättningar måste långsiktigt bli bättre. Vårpropositionen saknar helt riktlinjer för en framtida skattepolitik. Mot bakgrund av hur regeringens skattepolitik bedrivits ter sig den inriktning som anges för arbetet det närmaste året som parodisk. Globaliseringen ska mötas med breda skattebaser och begränsning av olika former av särregler. Skatteregler för småföretagen och deras ägare ska så långt möjligt vara likformiga och enkla. riktlinjer för skattepolitiken innebär en successivt sänkt nivå på skatteuttaget. Vi vill begränsa omfattningen av utgiftsökningar så att utrymmet för skattesänkningar vidgas i takt med tillväxten. Detta minskar också den offentliga konjunkturkänsligheten. På kort sikt existerar inget sådant utrymme utan varje skattesänkning måste fullt ut finansieras med motsvarande utgiftsminskning. Vi i prioriterar därför de skattesänkningar som vi är övertygade om har mest gynnsam effekt på arbete och företagande. Utvecklingen med ökad global konkurrens och rivna murar, som i sig är positiv, gör det svårare för svenska företag att hävda sig och leder till att verksamhet flyttar utomlands i allt större omfattning. För att hävda konkurrenskraft framstår de höga skatterna som särskilt skadliga. 14.1 Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker För något genomfördes århundradets skattereform av Socialdemokraterna och , efter de grunder presenterat . har mycket hänt, både i vår omvärld och i . Knappt hade bläcket på skatteöverenskommelsen torkat, förrän Socialdemokraterna drev igenom en differentiering av momsen, med en lägre skattesats på livsmedel. Detta första avsteg har sedan följts av en ständigt förlängd lista av nedsättningar av momssatser, senast på vissa typer av bostadsbyggande. En tillfällig värnskatt blev permanent. Förmögenhetsskatten slopades för vissa aktiemiljardärer och skatten sänktes för utländska experter. Förbättringar för småföretagare lyser i stort sett helt med sin frånvaro, som de stora investmentbolagen kan arbeta med specialbeställd skattefrihet. Socialdemokraternas planlösa skattepolitik och vänstersamarbete har kraftigt urholkat den skattereform som aldrig kom att hålla århundradet ut. Ett lapptäcke av reduktioner, kompensationer, upp- och nedtrappningar och värnskatter har återigen trasslat till inkomstskatteskalorna. Internationaliseringen har lett till att skatt efter flyttkraft blivit honnörsbegrepp i skattepolitiken. anser att det är dags att ta nya tag, och arbetar därför för en ny skattereform för det nya århundradet. Grundprinciperna är desamma som . Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. Skattesystemet ska uppmuntra jobb och företagande, egenförsörjning och eget ansvar. Skattesystemet ska bidra till att ge människor större livschanser. Skattesystemet ska vara enkelt, begripligt och robust. Det ska uppmuntra till arbete, studier, sparande och risktagande. uppfyller det inte dessa krav. anger fyra grundläggande principer för reformarbetet: 14.2.1 Första principen: Det ska löna sig att arbeta prioriterar de skattesänkningar som vi är övertygade om har mest gynnsam effekt på arbete och företagande. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, bl.a. marginalskatterna. De grundläggande principerna /skattereform, nämligen hälften kvar och att de allra flesta bara ska betala kommunalskatt, ska därför återupprättas. Det betyder att den s.k. värnskatten avskaffas, brytpunkten för när statlig inkomstskatt betalas höjs och att inkomstskatten för lägre inkomster måste sänkas. I en större skatteomläggning bör huvudregeln vara att ha så breda skattebaser som möjligt och därmed skapa förutsättning för låga skattesatser. I stället för att vissa inkomster helt skattebefrias och andra beskattas desto högre för såväl låg- som höginkomsttagare beskattas låga inkomster lägre. Dagens modell med grundavdrag som trappas upp och ned och olika former av reduktioner bör ersättas av en generell och lägre skattesats för de lägre inkomstnivåerna. På det viset kan såväl totalskatt som marginalskatt sänkas för låginkomsttagare. Vi vill införa en skattemodell där kommunalskatten för de lägre inkomsterna har en lägre skattesats. Fördelen med denna modell framför höjda grundavdrag är att marginalskatten kraftigt kan sänkas för människor som försöker försörja sig på arbete men fastnar i fattigdomsfällor. En lägre skatt för lägre inkomster gör det möjligt för fler att leva på sin lön och gör det möjligt för fler att med egna insatser påverka sin ekonomi. Marginaleffekterna för lägre inkomster minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd. 14.2.2 Andra principen: Internationell konkurrenskraft Internationellt konkurrenskraftiga skatter för företagande och risksparande ger bästa förutsättningar för en god ekonomisk utveckling, som i sig är nödvändig för att trygga välfärden, men krävs också för att ge utrymme för reformarbetet. Det gäller att bryta den situation där regeringen i desperation genom undantagslagar för miljardärer och utländska experter försöker motverka de mest skadliga skatterna, och istället långsiktigt ge goda villkor för alla som vill starta, driva eller utveckla ett företag. En avskaffad förmögenhetsskatt, borttagen dubbelskatt på aktiesparande och en rejäl reform av fåmansbolagens skatter är viktiga beståndsdelar. 14.2.3 Tredje principen: Likformighet minskar snedvridningen och minskar incitamenten för fusk Skattesystemets utformning ger många styrande och snedvridande effekter. Mängden regler i skattelagstiftningen är i sig svår för att inte säga omöjlig att överblicka, och skapar ett tryck att undvika beskattning där så är möjligt genom olika åtgärder. Genom att så långt möjligt sträva efter generella skattesatser och likformighet i behandling av liknande företeelser förbättras överskådligheten, tilltron till systemets rättvisa ökar och incitamentet att försöka hitta vägar att kringgå beskattningen minskar. Detta gäller främst mervärdesskatten, där redan beslutat att en generell moms ska utredas. 14.2.4 Fjärde principen: Grön skatteväxling har förespråkat en grön skatteväxling . En första genomgripande grön skatteväxling skedde i samband med skattereformen 1990/91, då miljöskatterna höjdes med ca medan skatten på arbetsinkomster sänktes med ca . har det dock till stor del förfuskats genom att energi- och miljöskatterna, bl.a. på bensin och el, har höjts utan motsvarande sänkning av skatten på arbete. Skatt på arbete som andel av BNP har ökat medan skatt på miljö relativt sett minskat. Den har också förfuskats genom att man istället för att sänka arbetsgivaravgift eller inkomstskatt avsatt skatteinkomsterna från dieselskattehöjning för ett kompetenskonto. Detta har man sedan inte klarat att genomföra, så pengarna ska nu återigen sättas in på Riksgälden. Det är snarare en form av svartväxling. Skatteväxling, och miljöavgifter i syfte att internalisera kostnaden för miljöskador, förblir viktiga principer att realisera i den genomgripande skattereformen. Detta arbete måste främst drivas i internationella sammanhang, exempelvis genom införande av en gemensam CO2-skatt inom EU. Vi ser mycket positivt på det arbete som pågår för att ta de första stegen mot gemensamma utsläppsrätter. Vi förordar också en höjd skatt på kväveläckage för att minska användningen och därmed läckaget från jordbruk ut i sjöar och vattendrag. 14.3 De första stegen på vägen ... vill vi att brytpunkten för när statlig skatt betalas höjs upp till gränsen för egenavgifterna (ca /år) bl.a. för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. värnskatten ska avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta. Givetvis förutsätts alla förändringar i inkomstskatterna neutraliseras i förhållande till den kommunala sektorn genom motsvarande förändringar i storleken på statens bidrag till kommunerna. Vi vill reformera arbetslöshetsförsäkringen, ett led i denna reform är att förvandla osynliga skatter till synliga avgifter. Avgifterna till a-kassan höjs men blir avdragsgilla, resterande avgiftshöjning kompenseras fullt ut genom sänkta inkomstskatter. I ett senare steg ska avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften också återställas till den nivå som gällde före försämringen . Detta enligt en enkel handlingsregel skatt betalas inte på avgiften när den betalas in utan då förmånen betalas ut. Skatten sänks också motsvarande ökade kostnader för trafikförsäkringen. Dessa avgiftshöjningar och skattesänkningar medför att det blir tydligt och synligt för oss alla vad vi betalar till försäkringen. 14.3.2 Hushållstjänster till överkomligt pris Inför rejäla skattelättnader för köp av hushållstjänster. Vi föreslår en reform som innebär att det vita priset på hushållsnära tjänster kan halveras. Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normala inkomster, och svarta jobb, som tyvärr är vanligt förekommande, bli vita. Förmögenhetsskatten ska sänkas för att helt slopas. I en internationaliserad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. är det vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för de rika, medan 16 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. Vi vill stegvis avskaffa förmögenhetsskatten via avskaffad sambeskattning och höjt fribelopp. På det viset tas ett avgörande steg för att få bort den förlegade kvinnosyn som ligger bakom tanken att man inte beräknar skatt individuellt. De allra flesta innehavare av vanliga bostäder slipper genom vår politik betala förmögenhetsskatt redan på kort sikt. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och i många fall förmögenhetsskatt gör att detta blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Dagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningen av fastighetsbeskattningen ska ske stegvis och inledas omgående. Hela systemet för taxering måste reformeras, och likformighet mellan boendeformer upprättas. I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxeringsvärdena därför åter frysas till den nivå som gällde 1997, vid skattesatserna för enfamiljshus och för flerfamiljshus. Detta betyder en omedelbar skattelättnad om ca . som fastighets- och förmögenhetsskatten kraftigt sänks föreslås realisationsvinstbeskattningen för bostäder höjas till den gängse skattesatsen, . 14.3.5 Höj avdragsrätten för privat pensionssparande och kompetenssparande Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för detta ändamål viktigt. Regeringen har en överenskommelse om s.k. grön skatteväxling, där höjd skatt på energi skulle växlas mot sänkt skatt för kompetenssparande. finns efter lång segdragning enbart ett principförslag, vilket vi inte godkänner. För oss liberaler är valet enkelt. Den enskilde måste få makten över sin egen kompetensutveckling. Vi anser därför att avdragsrätten för kompetens/pensionssparande bör höjas. 14.3.6 Dubbelskatten på aktiesparande Den dubbla beskattningen på aktieutdelningar måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. Det gäller att långsiktigt säkra tillgången till riskkapital, och det även i mindre företag. Vi föreslår därför en successiv avveckling av dubbelskatten på aktieutdelningar. De s.k. 3:12-reglerna måste förändras. Det är otillfredsställande att frågan efter att ha begravts i en utredning fortsätter att dras i långbänk. Vi har föreslagit att fåmansbolagsreglerna reformeras så att ett belopp motsvarande medelinkomst beskattas som arbetsinkomst, resterande som kapital. I utredningen har man kommit fram till en annan modell. Remissomgången visar att önskemålen om en ny fåmansbolagsbeskattning skiljer sig åt mellan de olika remissinstanserna. Men det som, så gott som, alla har gemensamt är att de anser att det är hög tid att förändra skattereglerna för fåmansbolag så att fler stimuleras att bli företagare. Beskattningen av fåmansbolagen måste därför komma upp på bord så att beslut kan fattas som gör att risktagande och entreprenörskap premieras. Vårt långsiktiga mål är att helt ta bort arbetsgivaravgifternas skattedel. Ett första steg tas i form av en mindre sänkning av arbetsgivaravgifterna. En motsvarande sänkning sker för egenföretagare. Detta är mycket viktigt för att förbättra villkoren för företagandet. liberalerna är förespråkare av grön skatteväxling. En första genomgripande grön skatteväxling skedde i samband med skattereformen 1990/91. Denna tanke har dock förfuskats genom att energi- och miljöskatterna, bl.a. på bensin och el, har höjts utan motsvarande sänkning av skatten på arbete. Ett av paradnumren i regeringens samarbete med och sägs ofta vara den gröna skatteväxlingen. Vi har vid olika tillfällen sett oss nödsakade att påtala att det är svartväxling, och det till dålig kurs. Ett påtagligt exempel på detta är den dieselskattehöjning som finns på konto i Riksgälden . liberalerna anser att skatten på arbete, såväl inkomstskatter som arbetsgivaravgift, ska sänkas. Den viktigaste miljöförbättrande förändringen är att arbeta för gemensam CO2-skatt i EU. Sänk marginalskatterna ta bort värnskatten, höj gränsen för statlig skatt, inför förvärvsavdrag. Sänk skatten och inför försäkringsavgifter. Höj avdragsrätten för kompetenssparande. Ta bort dubbelskatten på aktiesparande. Sänk skatten på hushållstjänster. Sänk, och ta bort förmögenhetsskatten. Sänk, och ta bort fastighetsskatten. 15 Socialförsäkringsreform för tillväxt En övergripande socialförsäkringsreform behövs, med en förnyelse av de båda försäkringar som skyddar mot inkomstbortfall vid sjukdom och ofrivillig arbetslöshet, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Förtroendet för dessa är skakat och måste återupprättas. Den reform som i bred enighet genomförts av ålderspensionerna bör vara utgångspunkt för den bredare socialförsäkringsreform som behövs för att ge bättre förutsättningar för arbete, företagande och långsiktiga ekonomiska framsteg. Den behövs också för att skapa stabilitet och tillförlitlighet i de sociala trygghetssystemen. Dessa båda saker har ett nära och ömsesidigt samband. Utan en god ekonomi är social välfärd inte möjlig, och utan ett väl fungerande system för social välfärd får ett modernt samhälle svårt att bevara goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt. 15.1 Pensionsreformen som förebild Till det mest avgörande om detta ska fungera hör att socialförsäkringarna inte ska bidra till skadligt stora marginal- och tröskeleffekter för människor som vill inträda i eller återvända till arbetslivet eller öka sina arbetsinsatser. Att det ska löna sig att arbeta ska inte bara vara en grundsats i skattepolitiken, detsamma ska gälla för socialförsäkringarna. Pensionsreformen var där ett mycket stort framsteg. Den visade hur det kan vara möjligt att bevara alla väsentliga trygghetsfunktioner men minska marginaleffekterna, förvandla en socialförsäkring från en kvarnsten till en hörnsten i samhällsekonomin och i praktiken långsiktigt sänka skattekvoten med flera procentenheter. Endast med en god ekonomisk utveckling är växande och trygga pensioner möjliga , men det nya pensionssystemet ger också bättre underlag för att samhällsekonomin växer och ger god grund för pensionerna. På liknande sätt är det med de andra socialförsäkringarna. Dessa ska främja och inte motverka arbete och företagande. Det är också viktigt att slå vakt om att de centrala lagfästa socialförsäkringarna ska underlätta rörlighet på arbetsmarknaden intjänade förmåner ska inte kunna gå förlorade vid byte av yrke, om företag upphör eller om gränserna mellan kollektivavtalsområden förändras. Socialförsäkringarna ska ha stöd från att sjuk- och hälsovård och en förnyad och liberaliserad arbetsmarknadspolitik fungerar väl tillsammans med försäkringarna. Dessa bör präglas av en arbetslinje i villkoren för ersättning och i inriktningen på rehabilitering och återställd arbetsförmåga. Vårdgaranti, rehabiliteringsgaranti och finansiell samordning mellan bl.a. sjukvård och försäkringskassor har avgörande betydelse för att övervinna krisen i sjukförsäkringen. Socialförsäkringarna är en så stor del av samhällsekonomin att såväl positiva som negativa incitament får mycket kraftiga genomslag. Därför måste det bl.a. finnas självrisker, och en allmän inriktning på arbete, rehabilitering och aktivitet, så att systemet just för att det existerar för de perioder då vi inte arbetar ändå uppmuntrar till arbete. Väl fungerande och väl uppbyggda obligatoriska försäkringar är ett stöd för en fungerande marknadsekonomi, och de kan genom att främja arbete och effektiv kapitalanvändning förstärka de resurser som gör både socialförsäkringar och annan välfärdspolitik möjliga. Om socialförsäkringar är illa uppbyggda och motverkar arbete kan de däremot få motsatt effekt och göra all välfärdspolitik svårare att upprätthålla. 15.2 Bred överenskommelse ger stabilitet enades fem partier om hur en reform av ålderspensionerna skulle se ut. Det svenska politiska systemet visade då kraften att i diskussion komma till brett samförstånd om en verkligt stor fråga och det på grundval av principer som är ekonomiskt sunda och ger det mest centrala av alla trygghetssystem en stabil grund. Det gemensamma arbetet ledde fram till den reform som är genomförd. Både arbetssättet och viktiga delar av innehållet kan vara till hjälp för att åstadkomma långsiktigt hållbara konstruktioner av sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring. Men pensionsreformen har dessutom ökat styrka i konkurrensen om att vara en god miljö för långsiktigt verkande näringsliv. Rader av andra länder har pensionssystem med stora sprickor och bräcklig grund. Men har ett pensionssystem vi kan visa upp som internationellt föredöme och som redan gett inspiration till flera andra länders reformarbete. Om vi i vårt land kan åstadkomma liknande lösningar för sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna kan vi öka det allmänna förtroendet för våra centrala trygghetssystem.