ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02L14 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:56 Redovisning av könsfördelningen i företagsledningar avslår proposition 2002/03:56 i den del som gäller 5 kap. 18 b § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554) och beslutar att lagrummet i stället skall ges följande lydelse: Bestämmelsen i första stycket gäller endast publika aktiebolag och handelsbolag i vilka publika aktiebolag är delägare samt sådana ekonomiska föreningar som enligt lag skall ha minst en auktoriserad revisor. Jämställdheten i det svenska näringslivet är fortfarande, en bit in på det nya seklet 2000, långt ifrån tillfredsställande. Av en rapport från , framgår det att av de svenska aktiebolagens verkställande direktörer är män och kvinnor. Av styrelseledamöterna är män och kvinnor. Trots många och långa utredningar både i det privata näringslivet och från fackligt håll, har vi således fortfarande en mycket lång väg att gå tills vi uppnått jämställdhet inom det svenska näringslivet. liberalerna har redan tidigare krävt att det skall införas jämställdhets-parametrar i årsredovisningarna, se Liberal jämställdhetspolitik, partimotion 2002/03:A241. På detta sätt skulle aktieägare och analytiker få en tydligare bild över det intellektuella kapital ett företag besitter som kravet bör kunna få organisationen att tänka igenom personalstrukturen. liberalerna välkomnar därför att regeringen nu äntligen lägger fram ett förslag om lagstiftning gällande redovisning av könsfördelningen i företagsledningar. Företagens årsredovisning torde lämpligen vara det bästa stället att redovisa statistiken. Regeringen föreslår att företag och koncerner, i vilka antalet anställda uppgår till högst tio, skall undantas från kravet på redovisning av könsfördelningen. liberalerna anser att kravet bör ställas endast på större företag vars årsredovisning får en bred offentlig spridning. För detta finns många skäl. Företagsledningar i den bemärkelse som åsyftas i detta sammanhang, där exempelvis en vice verkställande direktör inte med automatik ingår, finns överhuvudtaget inte i mindre företag. Inte ens i lite större företag finns sådana företagsledningar. Dessutom har småföretagare en alldeles för tung regelbörda. Den eftersträvade effekten på jämställdhetsarbetet i näringslivet uppnås bäst om ifrågavarande skyldighet avgränsas till de större företagen, vars årsredovisningar är föremål för en bred offentlig spridning och som är av intresse för kunder, leverantörer, anställda, befintliga och presumtiva aktieägare, allmänheten m.fl. liberalerna menar således att kravet på redovisningen av könsfördelningen i företagsledningar skall koncentreras till de större företagen. En lämplig avgränsning är att låta kravet omfatta publika aktiebolag och handelsbolag i vilka publika aktiebolag är delägare samt sådana ekonomiska föreningar som enligt 8 kap. 5 § första stycket lag (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha minst en auktoriserad revisor.
mot · GQ02MJ17 · 2003-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:52 Det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk tillkännager för regeringen att den i samband med att fördraget ratificeras, bör förklara att inte delar den åsikten att artikel 12.3 (d) skall tolkas så att den innebär en möjlighet till immaterialrättsligt skydd av resurser som omfattas av fördragets system. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eventuella behov av ändringar i svensk och internationell patenträtt utreds. Det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk har sina brister men utgör i det stora hela ett steg framåt. Det är till exempel bra att traditionell kunskap och bönders rättigheter får ett stärkt skydd. Ett viktigt undantag kan dock gälla artikel 12.3 (d). Mottagare av genetiskt material skall inte hävda någon immaterialrätt eller annan rättighet, som begränsar det förenklade tillträdet till de växtgenetiska resurserna för livsmedel och jordbruk, eller till deras genetiska delar eller komponenter, och som avser det genetiska materialet i den form det erhållits från det multilaterala systemet. Denna skrivning kan accepteras som den är. Men i samband med att fördraget antogs förklarade EG och dess medlemsstater sin tolkning att artikeln innebär att växtgenetiska resurser som omfattas av det multilaterala systemet kan omfattas av immaterialrättsligt skydd om de varit föremål för innovation och om andra krav för skyddet uppfyllts. Detta skulle även gälla genetiska delar eller komponenter av resurser som anmälts till systemet. anser att om denna tolkning vann allmän acceptans, skulle det vidga utrymmet alltför mycket för patent på jordbruksgrödor som ändrats med hjälp av modern genteknik. Patent eller annat immaterialrättsligt skydd på viktiga grödor kan få stora negativa konsekvenser för jordbruket och trygg livsmedelsförsörjning framför allt i fattiga länder, men också i rika länder. Ett land som överväger att anmäla en resurs till fördraget skulle behöva väga eventuella negativa konsekvenser av en vidgad möjlighet till immaterialrättsligt skydd mot fördelarna i det aktuella fallet. Resultatet skulle kunna bli att länder går miste om fördelarna med systemet, för att undvika riskerna. anser därför att skall, i samband med att fördraget ratificeras, uttala som sin mening att inte gör den tolkning av artikel 12.3 (d) som bland annat EG gjort. Av propositionen framgår att den svenska patentlagstiftningen kan behöva ändras om man gör den tolkningen att immaterialrättsligt skydd inte får hävdas för mottaget material, vare sig i ursprunglig eller vidareutvecklad form. Även Europeiska patentkonventionen (EPC) och Konventionen om patentsamarbete (PCT) kan i så fall behöva ändras. anser att eventuellt behov av sådana ändringar skall utredas närmare.
mot · GQ02MJ19 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:54 Tillsyn och sanktioner på miljörättens område tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av regler i om att avfall till förbränning skall vara så väl sorterat att de nationella återvinningsmålen uppnås. avslår regeringens förslag om att införa en åtalsprövningsregel i och avvaktar med en sådan regel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en differentiering av miljösanktionsavgifter i relation till företagens omsättning. I propositionen föreslås nya bestämmelser för innehåll i tillståndsdomar som följer av rådets direktiv om förbränning av avfall. I domarna ska ingå uppgifter om anläggningens kapacitet, en förteckning över avfallskategorier och avfallsmängder som får förbrännas, maximalt innehåll av föroreningar m.m. bör också kompletteras med att beslut om tillstånd till förbränningsverksamhet för avfall ska innehålla krav på avfallssortering. Avfallet ska vara sorterat så att de nationella återvinningsmålen uppnås, och detta kontrolleras genom stickprov med plockanalyser. ökar förbränningen av avfall i snabb takt. Det är angeläget att hejda denna utveckling och minska mängden avfall till förbränning bl.a. genom att stimulera sortering och införa skatt på förbränning av avfall. Åtalsprövningsregeln bör inte införas . Vi är inte helt emot åtalsprövningsregeln, men vill invänta övriga förslag från och ta ställning till dem i ett sammanhang. Innebörden i regeln gör att det framstår som osannolikt att åklagarna kommer att väcka åtal om det på överträdelsen kan följa en sanktionsavgift. Då får regeln samma effekt som om brott som kan följas av miljösanktionsavgifter avkriminaliseras. Enligt vår mening bör avkriminalisering av miljöbrott ske med största försiktighet, bl.a. beroende på de signaler som detta kan ge till allmänhet och olika samhällsaktörer. Införande av åtalsprövningsregeln kan komma att leda till att benägenheten att lämna rapporter minskar jämfört med . Det finns också en risk för att de polis- och åklagarresurser som frigörs kan tas i anspråk för andra arbetsuppgifter än miljöbrott. Det är inte rimligt att sanktionsavgifterna är lika höga för småföretag med låg omsättning som företag som omsätter miljardbelopp. Därför bör miljösanktionsavgifterna differentieras i förhållande till företagens omsättning.
mot · GQ02So41 · 2003-03-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:53 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av utbildningar för invandrarföräldrar. Barn med utländsk bakgrund har en högre konsumtion av kroppssjukvård och hög förekomst av psykosociala problem, och ungdomar med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som är placerade enligt socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Orsakerna är många ekonomiskt utsatt situation, arbetslöshet, bristande språkkunskaper etc. Dessutom är det påfrestande och förvirrande för dessa ungdomar att växla mellan två skilda normsystem samhällets och föräldrarnas. Invandrarföräldrar är oftast inte tillräckligt upplysta om det svenska samhällets syn på uppfostran och tillämpande av . Svensk familjelagstiftning bygger på principen barnens bästa och betraktar ett barn som enskild individ med rätt till en personlig utveckling. I kulturer med gruppcentrerade ideologier uppfattas en familj som ett kollektiv som barnen är tvungna att inordna sig i. Detta leder till slitsamma konflikter, kulturella krockar och långvarigt lidande för ungdomar. Invandrarföräldrar har svårt att finna sin roll som förälder i de nya omständigheterna och är inte alltid medvetna om de påtagliga risker som deras barn utsätts för genom att behöva leva med skilda, ibland diametralt motsatta normkrav. Det är samhällets uppgift att upplysa invandrarföräldrar om svensk lagstiftning, synen på uppfostran och de förväntningar som samhället har på föräldrarna. Den krävs kraftiga satsningar på utbildningen för invandrarföräldrar i frågor om barnkunskaper och barnens rättigheter, svensk familjelagstiftning och svenska myndigheters arbetssätt. Genom att skapa förtroende och samsyn mellan det svenska samhället och invandrarföräldrar skapas förutsättningar för att tillgodose barnens bästa och skydda barnen från att hamna i utsatta situationer.
mot · GQ02T1 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:55 Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, m.m. begär att regeringen återkommer med förslag till en permanent lagstiftning om alkolås. Regeringen föreslår i propositionen bl a att försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse skall fortsätta gälla till utgången av och att försöksverksamheten med alkolås utvidgas till att omfatta flera förarbehörigheter och även yrkesmässig trafik. Försöksverksamheten föreslås vidare kunna bedrivas i hela landet. Det är en mycket viktig uppgift för ansvariga myndigheter att skydda människor mot den lilla andel personer som dessvärre kör onyktra eller drogpåverkade. Trots den uppsatta nollvisionen är fortfarande alkohol och andra droger orsak till mer än var femte dödsolycka i vägtrafiken. utvärdering av försöken med alkolås i visar glädjande nog på mycket goda resultat. I proposition 2002/03:55 anförs att slutsatser är av dubbelt positiv natur: dels har en förbättrad trafiksäkerhet uppnåtts , dels har alkolåsprogrammet medfört klart förbättrade alkoholvanor hos deltagarna. Den tekniska tillförlitligheten av alkolåset har visat sig fungera utmärkt under svenska förhållanden. Trots de entydigt positiva rapporterna om alkolåsets funktionella duglighet väljer regeringen att förlänga försöksperioden i stället för att gripa tillfället i akt och vidta åtgärder för en permanent förbättrad trafiksäkerhet. anser att de odelat positiva resultaten av alkolåsprogrammet föranleder en breddad användning och att vidare försöksverksamhet inte är nödvändig. Vi anser därför att regeringen bör ge berörda instanser i uppdrag att ta fram förslag till en permanent lagstiftning om alkolås. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02T2 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:55 Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av tekniken för alkolås så att de passar kvinnor med bl.a. handsfree-möjligheter. Regeringen föreslår i propositionen att lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse skall fortsätta gälla till utgången av och att försöksverksamheten med alkolås utvidgas till att omfatta flera förarbehörigheter och även yrkesmässig trafik i hela landet. Det är ett bra förslag som kommer att innebära ett värdefullt bidrag till arbetet för en nyktrare trafik. har följt det första demonstrationsprojektet, som pågått . Effekterna sägs ha varit goda och alkolåsen har fungerat som avsett. Men tekniska problem finns. De alkolås som används i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse kräver en annan blåsteknik än den som prövas i kommersiell trafik. För att inte kunna lura alkolåset krävs en större genomströmning av luft, blåsningen måste vara kraftigare. Bland de ca 180 personer som ingått i försöket finns det kvinnor som uppger att de måste ha mycket kraftiga lungor för att åstadkomma rätt blåsteknik. Kontrollen utförs så att föraren blåser innan fordonet startar men även efter slumpmässiga intervall. Detta blir stressande när föraren skall blåsa med en viss styrka, vilket påverkar trafiksäkerheten. Incidenter har inträffat när föraren inte har kunnat blåsa på rätt sätt t.ex. i rondell. Även om föraren får på sig när det är dags att blåsa blir det stressigt i tät trafik. Alkolåsen borde utformas så att de kan användas lika enkelt som handsfreeutrustning vid mobiltelefoni. De måste också utformas så bra att de passar kvinnors lungvolymer inom såväl yrkesutövning inom trafiksektorn som för de kvinnor som ingår i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse. har inte speciellt studerat hur kvinnor kan använda tekniken, eftersom underlaget har varit så litet. Rent allmänt visar försöket dock att det finns stora skillnader mellan individer när det gäller lungkapacitet. När försöket nu utvidgas är det viktigt att ta de tekniska problem som kvinnor upplever på allvar och att de beaktas vid utformningen av tekniken.
mot · GQ02T4 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:55 Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, m.m. beslutar att i 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner skall i definitionen av mopeder tillhörande klass II kravet på pedaler utgå. För att svensk lagstiftning skulle stämma med EU:s direktiv på fordonsområdet infördes nya definitioner men med bibehållande av indelning i klass I och klass II. När det gäller klass II har den nya definitionen fått en olycklig konsekvens som rimligen inte kan ha avsetts. I definitionen ingår krav på pedaler. Det innebär att fordon trots att de bara kan framföras i låg hastighet förs till klass I och då inte kan framföras på cykelvägar. Resultatet har blivit att den svenska marknaden i praktiken är stängd för EU-godkända fordon som både framförs i låg hastighet och är miljövänliga och således kan bidra till att förbättra miljön i framför allt större städer. Det är angeläget att rätta till denna brist i nuvarande lagstiftning. Definitionen på moped klass II bör därför få följande lydelse: En moped som är konstruerad för en hastighet av högst och som har en motor vars nettoeffekt inte överstiger .
mot · GQ02T5 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:55 Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om körkortsinnehav under viss angiven tid för den som har uppsikt över övningskörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om villkorlig återkallelse av körkort och fortsatt körkortsinnehav. Körkortsinnehav under viss angiven tid för den som har uppsikt över övningskörning Kravet på obrutet körkortsinnehav för den som har uppsikt över övningskörning bör enligt vår mening slopas. Detta bör ersättas med ett krav på körkortsinnehav under totalt samt ett krav på att detta innehav innan övningskörningsuppsikten skall vara obrutet. Återkallelsen av körkortet är i sig en administrativ åtgärd, inte ett straff, och bör som sådan enligt vår mening inte vara ett hinder för uppsikt över övningskörning som är fallet. Trafikförseelser som leder till att körkortet återkallas måste anses vara sonade i och med att själva straffet för brottet är avtjänat. Enligt vår mening är det inte rimligt att bestraffa den som fått sitt körkort återkallat ytterligare en gång för det brott som ledde till återkallelsen genom att omöjliggöra uppsikt över övningskörning. Ett sådant straff står inte i proportion till förseelsen. Det är ett faktum att körkortsinnehavare som begår trafikförseelser som leder till återkallelse av körkortet har uppvisat dålig trafikmoral och bristande omdöme. Om dessa brister anses så pass allvarliga att de kan motivera ett förbud att ha uppsikt över övningskörning kan det dock finnas skäl att se över straffskalan för de ursprungliga förseelserna i stället för att som i praktiken straffbelägga den administrativa åtgärden återkallelse av körkort. Villkorlig återkallelse av körkort och fortsatt körkortsinnehav Vi delar inte regeringens uppfattning om att den som fått sitt körkort villkorligt återkallat bör ha kvar körkortet . Som regeringen mycket riktigt pekar på i propositionen är det enligt EU:s körkortsdirektiv inte möjligt att ange godkänt alkolås som villkor för viss behörighet. Detta anges i stället som en nationell kod som inte kan tolkas av andra medlemsstater. Det är därför enligt vår mening inte lämpligt att den som fått sitt körkort villkorligt återkallat får ha körkort . Körkortet bör ersättas med ett intyg som medger framförande av fordon med viss behörighet under förutsättning att godkänt alkolås är installerat.
mot · GQ02T6 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:55 Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten att köra terrängskoter utan särskilt förarbevis även bör omfatta den som fått sitt körkort utfärdat före återkallat och som sedan återfått körkortet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återkalla förarbevis för terrängskoter och EU-moped. I körkortslagens nionde kapitel 4 § går att läsa att den som har ett körkort utfärdat tidigare än inte behöver ha särskilt förarbevis för att framföra terrängskoter. Lagen är konstruerad så att den som får sitt körkort tillbakadraget för inte behöver göra en ny uppkörning för att åter få köra bil. Dock förlorar den personen rätten att framföra terrängskoter utan särskilt förarbevis. Detta betyder att den som begår ett trafikbrott på vägarna åter får köra bil utan särskild prövning medan den helt förlorar rätten att köra terrängskoter. Därför borde reglerna i stället vara så att rätten att köra terrängskoter utan särskilt förarbevis även omfattar den som fått sitt körkort utfärdat före den 1/1 2000, sedan fått det återkallat och därefter återfått det. En person som erhållit förarbevis på terrängskoter kan inte få sitt bevis återkallat oavsett hur många allvarliga förseelser denne gör sig skyldig till. Därför bör det införas en möjlighet att återkalla förarbevis på samma sätt som när det gäller körkort. Detsamma gäller förarbevis för EU-mopeder som inte heller går att återkalla. Av trafiksäkerhetsskäl är det därför viktigt att det införs en möjlighet att kunna återkalla dessa förarbevis.
mot · GQ02T7 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:55 Vissa ändrade regler för körkort och alkolås, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten att köra terrängskoter utan särskilt förarbevis även bör omfatta den som har fått ett körkort utfärdat före återkallat och som därefter återfått körkortet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att återkalla förarbevis för terrängskoter och EU-moped. Enligt körkortslagen 9 kap. 4 § har den som har ett körkort utfärdat tidigare än 2000 rätt att framföra terrängskoter utan särskilt förarbevis för denna. Lagens konstruktion gör att den som får sitt körkort återkallat återfår rätten att köra bil utan förnyad uppkörning, men förlorar rätten att framföra terrängskoter utan särskilt förarbevis. Det framstår som absurt att den som gör en förseelse i vägtrafiken återfår sin rätt att köra bil utan särskild prövning men förlorar rätten att framföra terrängskoter. Reglerna bör därför ändras så att rätten att köra terrängskoter utan särskilt förarbevis även omfattar den som har fått ett körkort utfärdat före återkallat och som därefter återfått körkortet. När det gäller förarbevis för terrängskoter är det en allvarlig brist att dessa inte kan återkallas. De nuvarande reglerna innebär att en person som erhållit ett förarbevis för terrängskoter inte kan mista rätten att köra terrängskoter hur många allvarliga förseelser denne än gör sig skyldig till. Det bör därför införas en möjlighet att återkalla förarbevis på samma sätt som när det gäller körkort. En ännu allvarligare brist i lagstiftningen är att inte heller förarbevis för EU-moped går att återkalla. Det används till och med i marknadsföringen av EU-mopeder att de får köras även av den som fått sitt körkort återkallat. Av trafiksäkerhetsskäl är det därför angeläget att det införs en möjlighet att återkalla förarbevis för EU-moped.
mot · GQ02U3 · 2003-03-14 00:00:00 — förestående brott mot våldsförbud (väckt enligt 3 kap. 15 § RO med anledning av händelse av större vikt) begär att regeringen i FN bör verka för att ett militärt angrepp mot utan stöd av en ny och klar resolution i säkerhetsrådet fördöms som ett brott mot och folkrätten. Riksdagsordningen 3 kap. 15 §. och planerar att genomföra ett militärt angrepp mot även i avsaknad av auktorisering genom en ny resolution i . Detta utgör en händelse av större vikt som ej kunnat förutses. Det hotande kriget mot skulle komma att utgöra ett brott mot och följaktligen också mot folkrätten om det inte auktoriseras genom en ny och klar FN-resolution. Undantag från våldsförbudet i artikel 2 (4) gäller två fall: självförsvar i händelse av ett väpnat angrepp mot någon FN-medlem eller om det auktoriserats av säkerhetsrådet. Självförsvar är inte tillämpligt, varken eller eller någon av deras allierade har attackerats eller står under hot om väpnat angrepp från . Om skulle anses medge något utrymme för preventivt självförsvar är de aktuella omständigheterna sådana att de ligger långt ifrån vad som även med en mycket extensiv tolkning av artikel 51 i stadgan skulle kunna utgöra folkrättsligt korrekt, förebyggande självförsvar. Det föreligger inte heller någon auktorisation för brukande av vapenmakt från säkerhetsrådet. Resolution konstituerar inte någon sådan eftersom hänvisningen till allvarliga konsekvenser inte är tillräckligt preciserad för att rättfärdiga krig. Resolutionen var avsiktligt vag eftersom det inte var möjligt att ena säkerhetsrådet om våldsanvändning. Ett beslut om krig mot utan vederbörlig auktorisation av säkerhetsrådet skulle på ett mycket allvarligt sätt försvaga FN och undergräva folkrätten. Klockan skulle vridas tillbaka till då staterna var tvungna att lita till osäkra och skiftande allianser och sina egna militära resurser. Det skulle ofrånkomligen leda till att mer resurser kommer att satsas på militär upprustning och mindre på fredlig utveckling. Det är av yttersta vikt för vårt land och för det internationella samfundet att det överhängande hotet om brott mot freden avvärjs. Därför bör regeringen i FN verka för att och planerade angrepp på utan stöd av en ny och klar FN-resolution fördöms som brott mot och folkrätten. Detta vill vi att ger regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)