mot · GR02Sf397 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, Utgiftsområde 10 Efter nio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. Bakom de ökade ohälsotalen döljer sig först och främst utsatta människor med försämrad livskvalitet och mänskligt lidande. Men det innebär också dramatiska samhällskostnader. Det måste ske ett trendbrott så att utvecklingen vänds. strategi för ökad hälsa sammanfattas här i 13 punkter. Hela livssituationen måste beaktas. Bristerna inom familje-, jämställdhets-, och skattepolitiken innebär att möjligheterna för individen att få ihop sitt eget livspussel beskärs. Detta vill vi förändra genom ökad valfrihet, sänkta skatter och bättre regler mot diskriminering på grund av föräldraskap. Småbarnsföräldrar skall ges ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna välja hur barnomsorgen ska utformas. Därigenom kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra. Möjlighet till avlastning i hemmet skall finnas genom att skatten sänks kraftigt på hushållstjänster. Utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av sina arbetstider behöver öka, eftersom det ger en positiv inverkan på det upplevda arbetsklimatet. Semesterlagen bör förändras så att betald semester utöver skall kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Ett individuellt kompetenssparande för arbetstagare bör införas. Därmed skapas bättre förutsättningar att avbryta ett arbete som inte är positivt för individen och att utveckla sig själv och därmed stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Öppna för en mångfald av vårdgivare: privata, kooperativa och ideellt drivna. För vårdens anställda leder detta till fler arbetsgivare och karriärvägar, ökad lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Sjukskrivningstid av medicinska skäl ska kortas genom snabbare vård. Kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården bör förstärkas genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. Företagshälsovården bör förbättras genom en återinförd möjlighet för företagsläkare att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. kunde man snabbare upptäcka eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget och beslutsvägarna var ofta kortare. Sjukförsäkringen bör individanpassas bättre i förhållande till hur nedsatt arbetsförmågan vid sjukdom är. De fasta stegen i sjukersättningen bör slopas till förmån för en individanpassad ersättning mellan av hel sjukpenning. På kort sikt behövs mer resurser till och försäkringskassorna för att förstärka kvaliteten, kontrollen och korta handläggningstiden. De senaste årens kraftiga ökning av antalet förtidspensionärer (nuvarande sjuk- och aktivitetsersättning) har delvis berott på att försäkringskassorna inte ens hunnit påbörja en rehabiliteringsinsats. anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. Möjligheterna att privatisera arbetsskadeförsäkringen bör utredas. En privatisering skulle förbättra de ekonomiska incitamenten för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare en arbetsplats är desto lägre premie. Det förebyggande arbetet för bättre hälsa bör förstärkas genom fler yrkesinspektörer, försök med arbetsplatsrådgivare och en nationell utbildningssatsning för vissa nyckelpersoner. Läkarnas ansvar när det gäller sjukskrivningar bör tydliggöras ytterligare med inriktning på att ta tillvara individens arbetsförmåga. Utbildning i försäkringsmedicin bör ges en starkare ställning i läkarutbildningen och försäkringsläkarna få en fördjupad vidareutbildning. En professur i försäkringsmedicin bör inrättas. Dessutom måste det snabbt skapas ett helt nytt system för att hjälpa människor som har hamnat i en långtidssjukskrivning. Insatserna ska fokusera på individens specifika problem, förutsättningar och möjligheter med denne som en aktiv deltagare i sin egen rehabiliteringsprocess. vill därför göra en omfattande satsning på att införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 4 Utgiftsområdets omfattning 8 5 syn på socialförsäkringssystemets utformning 8 6 En sjuk utveckling 9 6.1 Alltfler förtidspensionärer 10 6.2 ekonomiska utveckling i fara på grund av ohälsan 11 6.3 Regeringens misstag 11 6.4 Från handlingsförlamning till panikåtgärder Vad gör regeringen? 6.4.1 När ohälsan blir en budgetfråga 12 6.5 Kommentarer till den socialdemokratiska regeringens åtgärder 12 6.5.1 Förslag som finns i rehabiliteringsförsäkring 12 6.5.2 Otillräckliga medel till hälso- och sjukvård 13 6.5.3 I regeringens värld är arbetsgivaren ensidigt ansvarig för ohälsan 13 6.5.4 En förlängd sjuklöneperiod som medför allvarliga konsekvenser 13 6.5.5 Arbetsgivarnas rehabiliteringsutredning 14 6.5.6 Risk för rutinmässig övergång till sjuk- eller aktivitetsersättning 15 7 åtgärder för ett mer hälsosamt liv 16 7.1 Vad är orsaken till de växande ohälsotalen? 7.2 Bredare fokus på ohälsans orsaker 17 7.3 En helhetssyn på människan i folkhälsoarbetet 18 7.4 Föräldrar och barn behöver mer tid 18 7.5 Avlastning i hemmet 19 7.6 Ett mänskligt och uthålligt arbetsliv 19 7.7 Minska ohälsan bland personal i offentlig sektor 20 7.8 Kvalitet och tillgänglighet i hälso- och sjukvård 20 7.9 En utbyggd företagshälsovård 21 8 En ny rehabiliteringsförsäkring ett nytt system 22 8.1 Rehabilitering ger positiva effekter för individen 23 8.2 Samhällsekonomiskt lönsamt 24 8.3 Individen i centrum 24 8.4 En offentlig aktör 24 8.5 Försäkringsgivarens uppdrag 24 8.6 Rehabiliteringsprocessens tre faser snabbare rehabilitering 25 8.7 Individens rättigheter och skyldigheter förstärks 27 8.8 Satsningar på kunskap och förebyggande arbete 27 8.9 En omfattande utredning 27 8.10 Genomförande av rehabiliteringsförsäkring 28 9 Mer resurser till socialförsäkringsadministrationen ökad kvalitet, kontroll och kortare handläggningstider 28 9.1 Rehabilitering i särskilda resultatenheter 29 9.2 Tilltron till socialförsäkringssystemet måste upprätthållas 29 9.3 Omprövning av gamla aktivitets- samt sjukersättningar 30 10 Förbättra sjukförsäkringssystemet 30 10.1 Attitydförändringar som måste tas på allvar 30 10.2 Läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen 31 10.3 Individanpassad sjukersättning slopa de fasta stegen 32 10.4 Vilande sjuk- eller aktivitetsersättning även vid studier 32 10.4.1 Vilanderegler för personer med sjukersättning som saknar arbete 32 10.5.1 Vissa anställda missgynnas av karensdagens regelsystem 33 10.6 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) 33 10.7 Finansiell samordning 34 10.8 Ny modell för trafikförsäkringen 34 10.9 Övriga anslagsförändringar 35 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om socialförsäkringssystemets utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till arbetsgivarna i rehabiliteringsarbetet och att efterlevnaden av den nuvarande arbetsmiljölagstiftningen bör följas upp.1 beslutar att förkorta sjuklöneperioden för arbetsgivarna från 21 i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att regeln om att en rehabiliteringsutredning alltid skall göras av arbetsgivarna upphör till förmån för att en rehabiliteringsförsäkring i stället införs i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att regeln om att regelmässigt skall utreda om sjukpenning skall övergå till sjuk- eller aktivitetsersättning upphör i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat perspektiv på ohälsans orsaker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de immateriella värdena som viktiga hälsofaktorer ges ett större utrymme i folkhälsoarbetet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge föräldrar ansvar och resurser för att själva kunna utforma sin vardag och kunna välja barnomsorgsform och att de ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till avlastning i hemmet genom att möjliggöra köp av hushållstjänster även för låg- och medelinkomsttagare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid, distansarbete och job-sharing.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra semesterlagen så att betald semester utöver skall kunna tas ut som arbetstidsförkortning för den som så önskar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra en större mångfald av vårdgivare för att på så sätt öka vårdpersonalens möjlighet att påverka arbetsförhållanden, löneutveckling och karriärvägar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare resurser för att införa en nationell vårdgaranti och ytterligare resurser till kommun och landsting för god vård och omsorg.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagshälsovården.1 beslutar att införa en ny rehabiliteringsförsäkring i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen påbörjar det nödvändiga lagstiftningsarbetet för den nya rehabiliteringsförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra socialförsäkringsadministrationen ytterligare resurser för att öka kvaliteten och kontrollen samt förkorta handläggningstiderna i besluten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda resultatenheter inom som arbetar med rehabilitering. beslutar att äldre beviljade aktivitets- och sjukersättningar skall omprövas i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attitydförändringar och vikten av information om sjukförsäkringens syfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen. begär att regeringen återkommer med förslag till avskaffande av de fasta stegen i sjukersättningen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsgivarnas sjuklönekostnader för anställda personer med vilande aktivitets- eller sjukersättning. begär att regeringen återkommer med förslag om möjlighet till vilande aktivitets- och sjukersättning vid studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för personer med aktivitets- eller sjukersättning som vill stå till arbetsmarknadens förfogande. beslutar att införa en karensdag till i sjukförsäkringen med bibehållet högriskskydd i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till regeländring i den nuvarande karensdagsbestämmelsen så att vissa anställda inte missgynnas i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att höja ersättningsnivån i sjukförsäkringen från , i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en ny beräkningsgrund för den sjukpenninggrundade inkomsten (SGI) i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiell samverkan. beslutar att införa en ny modell för trafikförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att öka anslaget till RFV för administrering av den utvecklingspeng som skall utgå till flyktingar i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt uppställning: Regeringens förslag, kr 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 44 424 423 000 19:2 Aktivitets- och sjukersättning 64 855 417 000 1 850 000 000 + 85 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 123 981 002 000 4 835 000 000 1Yrkandena 2, 10, 11 och 14 hänvisade till AU. 2Yrkandena 7, 12 och 13 hänvisade till SoU. 3Yrkande 9 hänvisat till SkU. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning, ersättning vid handikapp samt arbets- och kroppsskador, området kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning samt anslagen för och de allmänna försäkringskassorna. 5 syn på socialförsäkringssystemets utformning Frågan om socialförsäkringarnas omfattning och utformning handlar ytterst om var gränsen mellan det offentliga och det privata ansvarstagandet ska dras. Varje del i ett socialförsäkringssystem bör därför prövas utifrån subsidiaritetsprincipen: vilken nivå är mest lämpad för beslutsfattande individen, familjen, kommunen eller staten? När svaret på denna fråga avgörs är det flera faktorer som måste vägas in: hur påverkas möjligheterna till personligt inflytande och ansvarstagande? Hur påverkas människors trygghet och grundskyddet för de med lägst inkomst? Hur påverkas drivkrafterna till arbete, utbildning och företagande, dvs. ekonomins funktionssätt i stort? Hur påverkas möjligheter till fusk och överutnyttjande? Kommer personer som står utanför systemen att få del av dem? står bakom huvudtanken att staten är den aktör som bäst kan tillhandahålla ett generellt system för att försäkra människor mot vissa mer eller mindre påverkbara inkomstbortfall, men att dessa system även bör ge utrymme för egna lösningar och personligt ansvarstagande. Detta gäller i första hand vid sjukdom, arbetslöshet, barnafödande och pension. Till allra största delen kan dessa system betraktas som en omfördelning i tiden för en och samma person eller familj. Omfördelningen mellan olika personer och familjer påverkas huvudsakligen av grundskyddens nivå och hur systemen finansieras. Dagens socialförsäkringssystem har emellertid brister i flera avseenden. De är varken särskilt robusta, överskådliga eller träffsäkra och behöver därför reformeras. Ett undantag är det nya pensionssystemet som står bakom tillsammans med , . En nödvändig reformering av socialförsäkringarna låter sig dock inte göras hur snabbt eller lätt som helst. Det nya pensionssystemet föregicks av utredningar även om huvuddelen av arbetet gjordes . Även om övriga delar av socialförsäkringen inte är lika komplicerade som just ett pensionssystem står det klart att man oftast måste göra en avvägning mellan vad som är möjligt att göra i det korta perspektivet och vad som är det långsiktigt önskvärda. Men de åtgärder som går att vidta på kort sikt bör förstås ligga i linje med vad som också är önskvärt på . I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna (pensionssystemet undantaget) renodlas och samordnas. Ett bättre samband mellan avgifter och förmåner försäkringsmässighet måste upprättas genom någon form av löne- och avgiftsväxling då det är fråga om att försäkra ett inkomstbortfall. I ett längre perspektiv är det sedan önskvärt att hela skatte-, avgifts- och transfereringssystemet effektiviseras. Därtill bör även incitamenten för enskilda individer förbättras vid givna förmåner. Dessa förbättringar tillsammans, eller var och en för sig, skulle avsevärt kunna stärka den svenska ekonomins tillväxtkraft. En styrka med dessa reformer är att de kan genomföras utan att den offentliga sektorns totala omfördelande funktion behöver ändras. förespråkar ett trygghetssystem som för de flesta garanterar en större del av eventuella inkomstbortfall med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar, men som även ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. 6 En sjuk utveckling Efter nio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk sjukskriven eller förtidspensionerad. Bakom de ökade ohälsotalen döljer sig först och främst utsatta människor med försämrad livskvalitet och mänskligt lidande. Men det innebär också dramatiska samhällskostnader. uppgick statens kostnader för ohälsan till . Det motsvarar kostnaden för hela förskolan, hela och hela gymnasiet. Därutöver var arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna , det vill säga lika mycket som kostnaden för hela äldreomsorgen. Antal dagar med sjukpenning januari 1998februari 2003. Den senaste statistiken från RFV är nedslående. utbetalades sjukpenning för 94 . Detta ska jämföras med utbetalning för 41 . Personer sjukskrivna minst har ökat och antalet personer som varit sjukskrivna eller längre ökade . Över 134 000 personer har varit sjukskrivna , varav är kvinnor. Det är en ökning sedan föregående år. Nästan vartannat pågående sjukfall har pågått längre än . Antalet personer med aktivitets-/sjukersättning (tidigare sjukbidrag/förtidspension) fortsätter att öka. Enligt utbetalades uppemot 492 000 ersättningar, vilket är en ökning med 18 7000 jämfört med året innan. Antalet personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning kommer att passera en halv miljon . 6.2 ekonomiska utveckling i fara på grund av ohälsan ekonomi är i fara och enskilda människor får vänta på rehabiliteringsinsatser på grund av regeringens handlingsförlamning inför de utmaningar det ökade antalet sjukskrivningar utgör. Utgifterna för sjukpenningen har nästan tredubblats /96 och bara uppgick den till . Det är en ökning jämfört med . Det finns enligt inget som tyder på en minskning i utgifterna för sjukförsäkringen. Istället bedöms ökningen av kostnaderna fortsätta. Regeringen hade om den gått på förslag i budgetmotionen , om en ny rehabiliteringsorganisation, haft helt andra förutsättningar att komma tillrätta med det växande underskottet i budgeten. 6.4 Från handlingsförlamning till panikåtgärder Vad gör regeringen? Det är nu de växande ohälsotalen tog fart på allvar. Under hela har varit statsminister och Socialdemokraterna i regeringsställning. Flera utredningar, statistiska uppdrag, pratgrupper m.m. har passerat revy under dessa år, men från har det inte kommit mycket av konkreta förslag till åtgärder. För som gick ökade kostnaderna för ohälsan med . Trots detta ansåg den socialdemokratiska regeringen så sent som att den hade varit handlingskraftig med hänvisning till flertalet tillsatta utredningar och det tandlösa 11-punktsprogrammet. Sanningen är givetvis den motsatta. Trots goda genomarbetade förslag från olika utredningar har regeringen förblivit totalt handlingsförlamad. har den socialdemokratiska regeringen vaknat upp ur sin dvala och befinner sig nu istället i ett panikartat tillstånd. hoppade av de s.k. trepartssamtalen, som regeringen initierat, med hänvisning till att de präglades av en alltför snäv syn på ohälsoproblematiken. Regeringen gick å sin sida plötsligt ut med egna åtgärdsförslag precis innan trepartssamtalen var slutförda. Detta ledde i sin tur till att företrädare i trepartssamtalen anklagade regeringen för att bara ha använt samtalen som en ursäkt för att vinna tid när det gäller lösningar på ohälsoområdet och att man egentligen aldrig menat allvar med överläggningarna. Regeringens förslag har därefter varit lösryckta och mest präglats av ett ostrukturerat lappande och lagande som inte kommer att lösa de strukturella problem som finns inom socialförsäkringsområdet. De åtgärder som föreslås är antingen rena utredningsuppdrag, statistiska uppdrag, redan befintliga, eller som i ett helhetspaket redan föreslagits av olika utredningar. Vissa frågor som lyfts fram såsom stärkandet av den försäkringsmedicinska utbildningen är dessutom gamla kristdemokratiska krav som år röstats ner i bl.a. av Socialdemokraterna. De åtgärdsförslag som har lagts fram kan möjligtvis bromsa den negativa utvecklingen men knappast vända kurvan. 6.4.1 När ohälsan blir en budgetfråga vårbudgetproposition återfanns flera förslag som hade karaktären av rena brandkårsuttryckningar. Kostnaderna med anledning av de växande ohälsotalen har inneburit enorma problem för den socialdemokratiska regeringen att få ihop statsbudgeten. Orsaken till detta är givetvis att regeringen inte vidtagit några konkreta åtgärder mot ohälsan sedan den negativa utvecklingen startade . Symptomatiskt för den panik som regeringen uppvisar är att flera av åtgärderna är ogenomtänkta och kortsiktiga. En del av förslagen borde ha lagts fram och andra borde aldrig ha lagts fram överhuvudtaget. Dessutom saknas återigen de viktigaste åtgärdsförslagen. Bristerna inom familje-, jämställdhets-, folkhälso- och skattepolitik innebär att möjligheterna för individen att få ihop sitt livspussel beskärs. Dessutom måste det snabbt skapas ett helt nytt system för att hjälpa människor som har hamnat i en långtidssjukskrivning. Insatserna ska fokusera på individens specifika problem, förutsättningar och möjligheter med denne som en aktiv deltagare i sin egen rehabiliteringsprocess. Vi har noterat att även LO, TCO och vill ha en ny rehabiliteringsförsäkring. Vad väntar regeringen på? 6.5 Kommentarer till den socialdemokratiska regeringens åtgärder Regeringen har presenterat ett 11-punktsprogram och därutöver olika andra insatser för ökad hälsa i arbetslivet. Dessvärre innehåller förslagen inget som snabbt kan få effekt för de skenande kostnaderna för sjukpenning och förtidspension. För att få ner den kraftigt ökande sjukskrivningsfrekvensen måste kraftfulla och strukturella åtgärder vidtas för att snabbt följa upp sjukskrivningar och satsa på prevention och rehabilitering. Nedan kommenterar vi vissa av förslagen. 6.5.1 Förslag som finns i rehabiliteringsförsäkring Förslagen om utvecklingen av rehabiliteringsmetoder hos de offentliga arbetsgivarna, stöd till regionala skyddsombud och förstärkt tillsynsverksamhet av återfinns i en annan form i vår föreslagna rehabiliteringsförsäkring. 6.5.2 Otillräckliga medel till hälso- och sjukvård De medel som man i budgetpropositionen sägs avsättas för bättre primärvård och för att korta köer i vården innebär i praktiken, enligt beräkningar, ett mycket blygsamt nettotillskott. Regeringen ger med ena handen och tar med den andra. (denna fråga utvecklas vidare i avsnitt 5.9) 6.5.3 I regeringens värld är arbetsgivaren ensidigt ansvarig för ohälsan I den socialdemokratiska regeringens senaste propositioner ställs återigen de stora kraven på arbetsgivarna. Men man måste ha i åtanke att det är ansvar att samordna insatserna. får arbetsgivarna sällan det nödvändiga stödet från när det gäller rehabiliteringsarbetet. Man kan inte förvänta sig att varje enskilt företag ska känna till landstingens och verksamhet. Den kompetensen måste rehabiliteringshandläggare stå för. Det förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna är viktigt. Detta är arbetsgivarnas ansvar tillsammans med företagshälsovården. Här ska arbetsgivarna arbeta med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen föreskriver. Den nuvarande arbetsmiljölagstiftningen är bra och ger arbetsgivarna ett stort ansvar för arbetsmiljön. Regeringen bör följa upp att den efterlevs istället för att hitta på nya lagar. Rehabilitering innebär att få dem som blivit sjukskrivna åter i arbete. Här har staten ett stort ansvar att stödja arbetsgivarna med professionell rehabiliteringskompetens och att samordna de vitt skilda insatser som kan behövas. 6.5.4 En förlängd sjuklöneperiod som medför allvarliga konsekvenser Sjukförsäkringssystemet är försett med självrisker för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Arbetsgivarens självrisk har tidigare bestått av 14 dagars sjuklöneperiod. Genom att arbetsgivaren fick stå för kostnaden för sjukskrivningen (exklusive karensdagar) fick de ett incitament att skapa en arbetsmiljö som inte bidrar till att arbetstagarna blir sjuka. Arbetsgivarnas kostnader för sjukfrånvaron uppgick till , dvs. lika mycket som kostnaden är för hela äldreomsorgen. Trots massiv kritik från både fack, arbetsgivare och Lagrådet, har den socialdemokratiska regeringen förlängt arbetsgivarnas sjuklöneansvar från 14 .