ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K318 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pornografi som hinder för verklig jämställdhet. Så länge det finns pornografi kan vi aldrig uppnå verklig jämställdhet. Vi kan konstatera att i vårt svenska samhälle är sexuella trakasserier ett problem redan i . Regeringen vill nu lagstifta mot denna typ av diskriminering. Det är förskräckligt att inte ens våra barn är fria från föreställningar att kvinnor är objekt och tillgängliga för mäns behov, vilket är syftet med pornografi. Detta grundar sig i att vårt samhälle är patriarkaliskt. Pornografi och sexualiserat våld utnyttjas för att uppehålla den maktbalansen. Dessa är de yttersta och mest makabra bevisen på ett system som värderar män högre än kvinnor. Pornografi är dokumentation av mäns övergrepp på kvinnor och barn. Budskapet är att kvinnor njuter av sexuellt våld. Att försvara pornografi är att försvara sexuellt utnyttjande i yttrandefrihetens och tryckfrihetens namn. I kampen för ett jämställt samhälle och uppluckring av traditionella könsroller är det logiskt att också motverka all form av pornografi. Regeringen arbetar aktivt med jämställdhet och är i mycket ett föregångsland på området, men att lagstifta mot symtomen av det grundläggande problemet räcker inte. Vi måste förebygga uppkomsten av dem. För att bekämpa den förnedring och diskriminering som pornografi medverkar till är lagstiftning mot pornografi ett naturligt steg mot ökad jämställdhet. Jag vill att regeringen tar problemen med pornografi på allvar. Pornografi är ett hinder för verklig jämställdhet!
mot · GR02K320 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att de författningar som benämner mor och far ersätts med det könsneutrala begreppet förälder i enlighet med vad som anförs i motionen. finns det många författningar som hänvisar till mor och far. anser att det är viktigt att lagstiftningen utgår från könsneutralitet och tar fasta på att föräldrar kan bestå av två mammor eller två pappor. Med anledning av att registrerade partner har möjlighet att adoptera och vara vårdnadsinnehavare framstår det dessutom som ytterst märkligt att regeringen inte redan vidtagit de ändringar som påtalas i motionen. 2002/03:LU10) har tidigare avvisat liknande motionsyrkanden med hänvisning till att det ligger i sakens natur att även när ett barn har föräldrar av samma kön är bestämmelserna giltiga. Vi menar att man bör ställa högre krav på tydligheten i lagstiftningen. Att utforma författningar utifrån det mer könsneutrala begreppet förälder innebär att lagrummen tydligare tar sikte på dem som kan komma att falla in under lagens rekvisit. Dessutom blir lagrummen mer informativa och lättbegripliga för de domstolar och myndigheter som ska tillämpa bestämmelserna. Regeringen bör återkomma med förslag som innebär att de författningar som benämner mor och far ersätts med det könsneutrala begreppet förälder.
mot · GR02K322 · 2003-10-07 00:00:00 — Sekretessfrågor i samband med våldsbrott och hot om våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lagstiftningen ses över med sikte på att erbjuda tryggare förhållanden under rättsprocessen för den som hotas eller drabbas av våldsbrott. En partivän blev i valrörelsen hotad till livet. Gärningsmannen greps och ett förhör genomfördes varefter han släpptes. fick den hotade, som alltså polisanmält brottet, en bekräftelse på polisanmälan där anmälarens d v s den hotades namn, födelsenummer med flera uppgifter fanns klart och tydligt angivna, medan namnet på förövaren den som hotat var överstruket. Polisen hänvisade på förfrågan till lagstadgad sekretess, som alltså skyddar gärningsmannen men lämnar ut fullständiga uppgifter om den som drabbats. Polisen fick inte heller till den som utsatts för brottet lämna ut förövarens adress eller telefon. Däremot fanns den hotades personuppgifter på den kopia av anmälan som tillställts förövaren, som alltså visste var den hotade fanns i det fall han hade för avsikt att verkligen sätta sitt hot i verket. Exemplet visar på en absurd situation där anonymiteten för den som begår ett brott skyddas medan uppgifter om den som drabbats lämnas ut till potentiella våldsverkare. Till saken hör att polisen, som i det nämnda exemplet, saknar tillräckliga resurser för att erbjuda skydd åt dem som på detta sätt hotas.
mot · GR02K323 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en utvärdering och översyn av personvalsinslaget i det svenska valsystemet genomförs. Under allmänna motionstiden lämnade undertecknade motionärer in en motion om översyn av personvalsinslaget. Denna och andra motioner i samma ämne har ännu inte behandlats av , varför vi finner det både möjligt och lämpligt att i en ny motion i samma ärende peka på nya omständigheter som vi menar stärker våra argument för en kritisk utvärdering av personvalsinstrumentet. En av de kritikpunkter som vi lyfte fram i den tidigare motionen handlade om att personvalet bidrar till en utveckling där ytlighet och personliga företräden, utan eller med svag anknytning till sakpolitisk kompetens, vinner terräng på idépolitikens och folkrörelsearbetets bekostnad. Man skulle också kunna uttrycka det så att personfixeringen i politiken blir allt tydligare, detta i ett samspel mellan å ena sidan personvalsinslaget och å andra sidan medierna, som i allt högre grad styrs av kommersiella intressen. Denna medialisering av politiken och dess mörka sidor har diskuterats bland annat i efterdyningarna till mordet på utrikesminister utan att för den skull några slutsatser om sambandet mellan det enskilda brottet och fenomenet medialisering kan dras. Flera debattörer har emellertid pekat just på detta, dvs. hur personfixeringen och den allt hårdare exponeringen och, faktiskt, exploateringen av enskilda makthavare i medierna och offentligheten över huvud taget skapar en falsk och kanske farlig bild av närhet mellan medborgare och politiker. Till det långsiktigt riktigt allvarliga hör att personfixeringen skymmer sakfrågorna och idéerna. Den förändring av politikens villkor till de sämre som vi pekat på kan förstås inte enbart eller kanske ens i huvudsak skyllas på personvalsinslaget. Men det går inte att bortse ifrån dess bidrag till utvecklingen.
mot · GR02K324 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagrummet i grundlagen som förbjuder diskriminering på grund av trosuppfattning bör ses över så att även sekulära livsåskådningar innefattas, exempelvis veganism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskriminering av vegetarianer och veganer vid skolmåltider inte får förekomma på landets skolor. Ansvaret för skolmåltider ligger på kommunerna, med ett viktigt undantag. Eftersom det står i grundlagen att diskriminering på grund av trosuppfattning är förbjuden åläggs alla skolor att se till att alla muslimska elever som så önskar får ett näringsriktigt alternativ till fläskkött de dagar denna rätt står på menyn. Men en religiös livsåskådning bör inte vara överordnad en sekulär livsåskådning. Tron att det är fel att döda och äta upp djur när alternativ finns, som motiverar många vegetarianer och veganer, är på intet sätt en mindre stark och okränkbar tro än tron på . Tiotusentals barn och ungdomar är veganer. De blir fler . Huvuddelen av dem väljer sin livsstil av ideologiska skäl, för att de tycker att det är fel att människan utnyttjar och dödar djur trots att näringsriktiga alternativ finns. behandlas dessa barn och ungdomar olika beroende på i vilken kommun de bor i och vilken skola de går på. På vissa skolor påstår skolledningen att vegankost aldrig kan bli ett fullgott näringsriktigt alternativ och vägrar med den motiveringen att servera vegankost till de elever som efterfrågar den som om dessa elever mår bättre av att inte få någon mat alls. På andra skolor serveras bara sallad för veganer. Detta är oacceptabelt. Förutom att många barn och ungdomar riskerar både sin hälsa och sina skolresultat för att de inte får skolmat innebär det här en uppenbar diskriminering och kränkning på grund av livsåskådning.
mot · GR02K325 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att tillgodoser funktionshindrades behov samt utgör en rimlig arbetsmiljö för de folkvalda. är högsta beslutsfattande organ. För att bra beslut ska fattas krävs att de folkvalda kan verka i en god arbetsmiljö präglad av icke-diskriminering. är inte fullt ut anpassade efter funktionshindrades behov. När det gäller den bristande anpassningen till personer med nedsatt rörelseförmåga eller som är rullstolsburna är problemet inte akut eftersom ingen av de folkvalda befinner sig i denna situation. Men problemet kan aktualiseras när som helst om någon folkvald drabbas av en olycka/sjukdom eller en ny funktionshindrad ledamot kommer in i . Ett annat problem, som är akut , är den bristande anpassningen till allergiker. Heltäckningsmattor i större delen av i kombination med ventilationsproblem utgör en onödig påfrestning för allergiker. Risken att utveckla allergi är också överhängande. Heltäckningsmattor, och andra material som samlar damm och smuts, bör i största möjliga mån tas bort från . Vidare bör ventilationssystemet ses över och åtgärdas där behov finns. En annan grupp funktionshindrade som inte tillgodoses är diabetikerna. Långa möten i kombination med förtärings- och kaffeförbud i utskottsrummen gör att diabetiker, som bör hålla sin blodsockerhalt på en hög nivå, utsätts för risker och lidande. Det är över huvud taget inte rimligt att någon, diabetiker eller ej, ska tvingas sitta i timslånga möten utan möjlighet att ens få en kopp kaffe. Begränsad tid och många ärenden kan göra att utskotten väljer att köra på hellre än att ta paus. I dessa fall bör kaffe och/eller förtäring under pågående möte tillåtas. Undantag bör dock göras i plenisal samt första- och andrakammarsalen, där man fritt kan passera ut och in under pågående möte och därmed inte behöver ta med kaffe in. I är det en självklarhet med kaffe under pågående möte. Där står t.o.m. permanent en kaffekopp, vatten och juice utplacerade vid varje plats runt bordet i parlamentets mötessalar. Vi har i kommit långt när det gäller krav på god arbetsmiljö för medborgarna. bör inte vara ett undantag när det gäller att uppfylla dessa krav.
mot · GR02K326 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar om sådan ändring av successionsordningen att alla svenska medborgare som fyllt har fullständig frihet att själv välja vem han eller hon vill gifta sig med under förutsättning att den personen är myndig. Monarkin är en gammal kvarleva från då makten inte utgick från folket utan istället gick i arv. Monarkin är en rest av ett historiskt passerat ojämlikt samhälle. Den kan dock inte avskaffas utan ett alternativ. Alternativet i de länder som avskaffat monarkin är republik med president. Detta system är tyvärr inte heller perfekt. Tills vi klarat ut vad som ska följa på monarkins avskaffande kan vi göra det bästa av situationen och ta bort de värsta avarterna i successionsordningen. Ett steg på den vägen togs när enbart manlig tronföljd avskaffades och därmed möjliggjorde för det äldsta barnet, oavsett kön, att bli tronarvinge. Detta var ett nödvändigt steg eftersom vi omöjligt annars hade kunnat kalla ett jämställt land om enbart män kan utses till statschef. Nästa viktiga steg vi måste ta är att låta samtliga medlemmar av kungafamiljen själva bestämma vem de vill gifta sig med. Det känns väldigt omodernt att ett land som , som för den övriga befolkningen inte tillämpar regeln att föräldrar eller liknande ska godkänna valet av partner, fortfarande tillämpar detta system när det gäller den blivande statschefens val av make/maka. Även övriga medlemmar i kungahuset lyder under denna regel. Statschefen och regeringen bör inte vara de som beslutar om en vuxen människas val av livspartner. Det känns väldigt otidsenligt att monarken ska få sista ordet i angelägenheter som val av partner för dennes syskon och barn. Regeringens inblandning i det hela känns inte heller alltid helt befogad. Regeringen kan däremot inte lägga sig i statschefens val av äktenskapspartner. Varför, frågar man sig. Blir det då mindre viktigt vem vederbörande gifter sig med? Det berörd medlem av kungafamiljen kan göra för att lösa problemet är att avsäga sig tronen, men i de fall det inte sker är det monarken och regeringen som har sista ordet när det gäller val av äktenskapspartner. En demokratisk församling bör inte befatta sig med sådana beslut. Inte heller ska beslut av så privat karaktär överlåtas på statschefen. Det är helt otidsenligt att behandla någon människa, oavsett börd, som en omyndig utan rätt att fatta beslut om sitt privatliv.
mot · GR02K327 · 2003-10-07 00:00:00 — Solskensprincip vid all lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av en solskensprincip vid all ny lagstiftning. Inget beslut är så bra att det håller för evigt. Understundom upptäcker vi att lagstiftning blivit föråldrad och borde omprövas. Då är det ibland mycket svårt att finna tid, möjligheter och resurser att utföra det arbetet. Som exempel kan nämnas att det i det närmaste råder politisk enighet sedan Göteborgshändelserna om att språkbruket i straffbestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp kan anses ålderdomliga, men justitieministern har aviserat att det nu inte finns tid att utreda eventuella ändringar. Monarkens tvång att avlägga en viss trosförklaring är en annan lagstiftning som de flesta nog anser vara ur tiden. Ändå står den kvar då viktigare lagarbeten pågår. Lagen mot politisk uniform som enligt vissa bedömare borde förbjuda såväl ungdomsförbunds populära T-shirtar som slipsnålar med stiliserade m är en tredje lagstiftning värd att nämnas i sammanhanget. Ingen har egentligen någon översyn över alla delar av den svenska lagstiftningen som är i behov av reformering, och många till synes märkliga lagparagrafer blir vi nog inte varse förrän de möjligen kommer i bruk och någon individ därför kan komma i kläm, som skedde efter 2001. Den lärdom vi kan dra av detta är att vi borde inse att varje lagstiftning som görs bör bli föremål för omprövning inom . Därför borde en solskensprincip införas för all ny lagstiftning. Varje gång stiftar en lag bör vi också bestämma när lagen ska upphöra att gälla ifall inte fattat ett nytt beslut. Det ger regering och riksdag incitament att ompröva, förnya eller förkasta gammal lagstiftning. När man beslutar att solen ska gå upp, lagen ska gälla, bör man också besluta när den ska gå ner, lagen sluta att gälla.
mot · GR02K329 · 2003-10-07 00:00:00 — Statliga bolags pengar till politiska kampanjer begär att regeringen tillsätter en utredning med syfte att kartlägga statliga bolags pengar till politiska kampanjer. EMU-omröstningen aktualiserade frågan om näringslivets intresseorganisations politiska kampanjande. Ett okänt antal kronor, medieuppgifter uppgav allt mellan 300 miljoner till en miljard, användes av för att försöka köpa sig ett ja. Även om man inte lyckades med den ansatsen, betyder inte det att man har rätt att försöka. I en motion kräver jag total öppenhet i fråga om finansieringen av politiska kampanjer. Den här motionen berör en delvis annan fråga. Under dristade näringsminister sig till att kritisera slutenheten kring näringslivets bidrag till ja-sidan. Han gjorde det med den auktoritet det medför att även flertalet statliga bolag är medlemmar i . Uttalandet möttes av hård kritik från , och några näringslivsföreträdare talade om näringsministerns avgång. De flesta andra menade nog att önskan om vetskap om den statliga finansieringen av en politisk kampanj inte var helt obefogad. bedriver många andra politiska kampanjer. Man är medfinansiär till flera böcker, seminarier och tankesmedjor. Man använder sina ekonomiska resurser till att försöka genomföra vissa politiska mål varav flera står i direkt motsats till den politik som regeringen bedriver. Därför vore det intressant att inte bara veta hur mycket av statliga bolags pengar som användes till , utan hur mycket av de statliga bolagens ekonomiska resurser via går till politiska kampanjer. borde hos regeringen begära en utredning om detta.
mot · GR02K331 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en permanentning av som ett direktvalt självstyrelseorgan . Det finns många argument för ett ökat regionalt självstyre och ökad överföring av makt från riksdag och regering till lägre beslutsnivåer. En diskussion om maktdelning och hur ökad delaktighet, medansvar och legitimitet för politiskt fattade beslut kan ske måste till i ett brett demokratiskt samtal i hela . I finns ett direktvalt organ som på försök övertagit beslut och ansvar från staten vad avser regionalutveckling och tillväxt. Regionalt självstyre ger en tydlig aktör i regionen som utifrån regionalsituation, kultur och förutsättningar kan kraftsamla kring tillväxtfrågor. Detta kan göras på ett direkt och konkret sätt som tydliggör sambandet tillväxt och samlade resurser för den gemensamma välfärden. ser inte likadant ut , och vi skall därmed inte hamna i villfarelsen att en gemensam likartad nationell politik är det som skall lösa ett lands olika strukturer med samma lösningar. Det starkaste argumentet är dock möjligheten till en ökad demokrati eftersom det borde vara en självklarhet att de frågor som hanteras på regional nivå också beslutas på regional nivå. Genom att låta folkvalda i regioner ta över befogenheter som traditionellt har legat på statliga organ ökar den demokratiska kontrollen över resurser, med ökad genomlysning och debatt. Det gör det dessutom tydligare för väljaren att identifiera vem som ansvarar för beslut, vilket tydliggör för väljaren av vem man skall utkräva ansvar. Självstyrelseorganet i har, trots att det pågått , i sin struktur redan arbetat fram en tydlig självständighet på regional nivå. Det innebär att denna process är så tydlig och stark att det omöjligt går eller inte ens borde vara önskvärt att återkalla något som fanns 1998. Därför vore det på sin plats att , efter eget önskemål och beslut, fick möjlighet att övergå till en permanentning av det direktvalda regionala självstyrelseorganet . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02K332 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lördagsutdelning av tidningar. Det är viktigt att distributionsstödet till tidningar ges långsiktigt för att servicen ska kunna upprätthållas. Det stöd som utges till och med är helt avgörande. Dagstidningar är fortfarande det viktigaste sättet att hämta information om vad som händer i närområdet och i hela världen för många människor. Det stöd som finns är viktigt för att vi ska ha ett bra utbud av tidningar att välja på. Lördagsutdelningen har blivit dyr, och tidningarna överväger att upphöra med den utdelningen. Det är speciellt tidningar ute i landsorten som har för avsikt att fatta sådana beslut. En sådan utveckling skulle vara mycket olycklig. Det finns behov av att se över denna utveckling så att människor på landsbygden kan få sin lördagstidning även .
mot · GR02K334 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett förenklat rättsinformationssystem som möjliggör att det går att se vad som gäller inom ett område, vare sig bestämmelserna finns i lag, förordning, myndighetsskrift eller i författning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att fastställa vilka kvalitetskrav som skall vara uppfyllda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tydliggöra ansvarsförhållandena inom bemyndigandekedjorna. Rättsinformationssystemet är inte uppbyggt så att det går att se vad som gäller inom ett område, vare sig bestämmelserna finns i lag, förordning, myndighetsföreskrift eller i författning. Det saknas beslut om hur systemet ska drivas vidare eller vilka kvalitetskrav som ska vara uppfyllda. Ansvarsförhållandena är också oklara. Det går inte utan ingående kunskaper följa bemyndigandekedjorna att se hur bemyndiganden att meddela fortsatt lagstiftning utnyttjas av regeringen och myndigheterna. I revisorernas granskning 2002/03:RR20, Ordning på rätten, visar förstudien att mycket utredningsarbete lagts ner på frågor som behandlats i revisorernas tidigare granskningar på området. framgår det att grundläggande förhållanden inte förbättrats nämnvärt. genomförde revisorerna två granskningar om lagstiftning; och normgivningsprocessen, (förs. 1991/92:RR19) och införlivande av EG-rätten, (förs. 1997/98:RR11). I förstudien görs en uppföljning av utvecklingen inom de båda områdena. Den fortsatta granskningen inriktas på utvecklingen av lagstiftningen inom några valda områden. Granskningen koncentreras till hur återrapporteringen till om den fortsatta normgivningen fungerar och möjligheterna att genom rätts- och samhällsinformation följa vad som gäller inom de valda rättsområdena. Även EG-rättens inverkan på den svenska lagstiftningen ska undersökas. Vid motionens behandling under /03 skrev utskottet i sitt svar att enligt utskottets mening bör Statskontorets pågående planering och utveckling av rättsinformationssystemet avvaktas. Enligt uppgift i revisorers förslag Ordning på rätten (2002/03:RR20) framgår att det är planerat en ny riksdagsskrivelse om rättsinformationssystemet. I denna uppgift uppger att en sådan skrivelse kommer att överlämnas till . avgav Statsrådsberedningen en propositionsförteckning som även upptar regeringens skrivelser till . Någon skrivelse om rättsinformationssystemet finns inte upptagen där. Jag anser att det är mycket angeläget att ett förslag läggs fram om ett nytt och förenklat rättsinformationssystem som gör det möjligt att överskåda ett visst område med regleringar av olika dignitet, vare sig bestämmelserna finns i lagar, förordningar, myndighetsföreskrifter eller kommunala författningar.
mot · GR02K336 · 2003-10-07 00:00:00 — Ujämningsmandat i val till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i val till kommunfullmäktige. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på försök tillåta kommun att ha endast en valkrets. När valen till och landstingen summeras i mandat undanröjs de värsta orättvisorna med ett utjämningssystem. Så är det inte i kommunvalet. Här kan fler röster vara värda färre mandat. De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig av utjämningsmandat mellan dessa valkretsar kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunvalet. Sådana utjämningsmandat existerar både i landstings- och riksdagsval. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet åt kommunerna att också använda sig av utjämningsmandat. Det nuvarande systemet inbjuder gärna till manipulation med valkretsindelningar i de större kommunerna eller antalet mandat i kommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarande situationen är att införa utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner. Låt oss ta ett exempel. I årets val röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta har Socialdemokraterna, vunnit en majoritet i fullmäktige efter det att mandatfördelningen är genomförd. De borgerliga partierna fick ca 200 röster mer än Socialdemokraterna, tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat fler. Samma situation uppstod även efter kommunvalet i kommun. Detta är ur demokratisk synvinkel oacceptabelt och ter sig mycket underligt för väljarna. För att rätta till denna skevhet bör man införa utjämningsmandat även för kommunvalen. En alternativ lösning är att tillåta att även större kommuner bara har en valkrets. Detta bör genomföras på försök i några kommuner nästa val. Jag föreslår att bör vara en av dessa försökskommuner eftersom Uppsalaborna fått fel majoritetsförhållande i kommunfullmäktigeval två gånger i rad.