mot · GR02Bo283 · 2003-10-07 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, Utgiftsområde 18 1 Förslag till riksdagsbeslut anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 21:1 Bostadsbidrag för 3 . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:1 för . begär att regeringen återkommer till med förslag om avveckling av räntebidragen i enlighet med vad som anförs i motionen. avslår regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag intill ett belopp av 3 inklusive tidigare åtaganden. avslår regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar intill ett belopp av 1 inklusive tidigare åtaganden. avslår regeringens förslag om en rörlig kredit hos om för att skall kunna förvärva fastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behovet av statlig kreditgarantigivning utreds. avslår regeringens förslag om att skall kunna avtala om kreditgarantier på civilrättslig grund. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:8 för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet för budgetåret . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:12 för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag för budgetåret . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyckeltal för verksamheten hos länsstyrelserna. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. för 2 . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till anslag 34:2 för . I den bostadspolitiska kommittémotionen beskriver vi hur bostadspolitiken bör ge bostadsmarknaden förutsättningar och möjligheter att förändras och förbättras. Vi presenterar ett bostadspolitiskt program för framtiden och med individen i fokus. Mångfald, valfrihet och integration är våra utgångspunkter. Våra förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av tabellen nedan. Därefter kommenterar vi förändringarna var för sig. Utgiftsområdet 18, anslag i tusental kronor 31:3 SBN: Förvaltningsanslag 31:4 SBN: Garantiverksamhet 31:5 Bidrag för fukt och mögelskador 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon 31:10 Bidrag främja ekologisk hållbarhet 31:11 Bidrag för nybyggnad hyresbostäder 31:13 Omstrukturering kommunala bolag 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Bostadsbidragen har utvecklats från ett bostadspolitiskt instrument till en social förmån inom familjepolitiken. Därför bör bostadsbidragen snarare ingå bland övriga förmåner som utgör den ekonomiska tryggheten för föräldrar och barn. Vi anser att samtliga förmåner inom familjepolitiken bör ses över tillsammans med skattesystemet för att komma tillrätta med de marginaleffekter som regeringen pekar på i budgetpropositionen. Vi anser att bidrag kan växlas mot sänkta skatter vid en reformering av familjepolitiken. Intill dess att en sådan omläggning sker anser vi att bostadsbidrag enbart skall utbetalas till barnfamiljer, och därmed föreslår vi att bostadsbidrag till ungdomar utan barn inte beviljas. Med ökad avreglering och mer inslag av efterfrågestyrd bostadsmarknad kan anslaget reduceras . En översyn av verksamhet bör göras inför kommande budgetår. Därvid bör engagemang med den ideella föreningen avvecklas. Staten och skall inte riskera skattebetalarnas pengar på detta sätt. 3.3 31:2 Räntebidrag m.m. Räntebidrag och andra subventioner har bidragit till att driva upp boendekostnaderna för vårt boende. Systemet med eviga räntebidrag bör avvecklas successivt, som fastighetsskatten avvecklas. Känslighetsanalysen i budgetpropositionen visar hur kostnaderna för räntebidragen kan öka kraftigt vid ändrade förutsättningar, såsom till exempel om byggandet ökar och/eller räntorna stiger kraftigt. Statsminister underströk i regeringsförklaringen för innevarande riksdagsår att i och med att står utanför valutasamarbetet måste en stark utveckling åstadkommas med andra medel för att öka tillväxten och därmed trygga välfärden. Vi ansluter oss till statsministerns ståndpunkt och vill peka på räntebidragens avveckling som ett medel för att stärka tillväxten. Vi anser därför att bör ge regeringen i uppdrag att utreda räntebidragens avveckling under ordnade former. Vi förordar inte någon modell för räntebidragets avveckling, men vi förutsätter att regeringen har infört en modell för räntebidragens avveckling. Mot bakgrund av nedtrappningen av utgifterna för räntebidragen fram till så anser vi att en besparing om kan anses vara rimlig. 3.4 31:4 : Garantiverksamhet 3.4.1 Kreditgarantier till kommunala bostadsföretag Kreditgarantier utgör ett stort ekonomiskt risktagande för staten och skattebetalarna. Kreditgarantier riskerar att undergräva statens ekonomi. Vi vill minimera risktagandet genom att säga nej till regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag intill ett belopp på 3 inklusive tidigare åtaganden. 3.4.2 Kreditgarantier för kooperativa hyresrätter Regeringen begär bemyndigande att ställa kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp. Vi anser att det inte bör införas kreditgarantier specifikt för upplåtelseformen kooperativ hyresrätt då samma villkor bör gälla oavsett upplåtelseform. Därför avslår vi regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp intill ett belopp på högst 1 inklusive tidigare åtaganden. 3.4.3 Rörlig kredit hos Regeringen vill besluta om en rörlig kredit om hos för att kunna hantera skadeärenden där BKN vill kunna förvärva fastigheter för vilka statliga kreditgarantier utfärdats. Vi anser att staten inte bör äga bostadsfastigheter. Därtill finner vi det märkligt att regeringen utan vidare motivering vill ha en rörlig kredit att handla fastigheter för. Därför motsätter vi oss regeringens förslag i denna del. 3.4.4 Ändrad inriktning för kreditgivning Regeringen föreslår att inriktningen och utformningen av den statliga garantigivningen ändras så att marknadsvärdet, och inte som fallet är , enbart schablonvärden som utgår från produktionskostnaderna, skall ligga till grund för storleken på den beviljade kreditgarantin. För att kreditgivningen skall ske på försäkringsmässiga grunder skall nämnden övergå från garantivillkor fastställda i förordning till civilrättsliga avtal. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att förslaget fått blandat mottagande från remissinstanserna. Till exempel anser att statens roll som finansiell aktör på bostadskreditmarknaden behöver klargöras innan beslut fattas om en eventuell breddning av den statliga garantigivningen. Även vi ställer oss frågande till den statliga garantiverksamheten. Syftet med kreditgarantier för bostadsmarknaden är att tillförsäkra kapitalförsörjning för byggnation som annars inte byggs på grund av för hög risk. Bristen på produktion av hyresrätter beror på att bostadsföretag inte kan sätta hyran efter efterfrågan, vilket minskar intäkterna för hyresvärden och som därmed ökar riskexponeringen för kreditinstitutet. En friare hyressättning ökar intäkterna för bostadsföretaget och minskar riskexponeringen för kreditinstitutet. På en fungerande marknad hade därför inte en statlig kreditgarantiverksamhet behövts. En statlig garantiverksamhet är således att betrakta som en subvention av bostadsbyggandet för att motverka de problem som dagens hyressättningssystem medför. Därför ifrågasätter vi syftet med (). Om verksamheten skall bedrivas på marknadsmässiga grunder i så måtto att premien för kreditinstituten skall motsvara skadeutfallet saknas subventionsmomentet, och därmed grunden för den statliga kreditgarantigivningen. Vi anser därför att bör ge i uppdrag åt regeringen att göra en översyn av behovet av . Mot regeringens förslag om att låta BKN teckna civilrättsliga avtal med kreditinstitut om kreditgarantier i stället för att fastställa dem genom förordningar, finns två invändningar. För det första är BKN ett offentligrättsligt organ. Vid tvister är det därför möjligt att överklaga nämndens beslut till förvaltningsdomstol. Om civilrätten tillämpas så gäller avtalsfrihet, och huvudprincipen är att var och en själv skall kunna bestämma om avtal skall ingås, med vem avtalet skall ingås och vilket innehåll avtalet skall ha. Om nämndens beslut fattas genom civilrättsliga avtal är det inte längre möjligt att på samma sätt överklaga beslutet eftersom det då faller under de allmänna domstolarnas behörighet. För det andra innebär civilrättens huvudprincip om avtalsfrihet att det finns betydande utrymme för godtycklighet i nämndens beslutsprocedur. Vi anser att myndighetsutövning i en rättsstat skall ske med saklighet och opartiskhet som huvudprincip, enligt regeringsformen 1 kap. 9 §. Regeringens förslag om att låta BKN:ns myndighetsutövning utövas på civilrättsliga grunder riskerar att strida mot regeringsformens intentioner. Därför motsätter vi oss att BKN skall bemyndigas att teckna civilrättsliga avtal vid kreditgarantigivning. Vi anser att BKN kan ge kreditgarantier på marknadsmässiga grunder men i sådana fall bör det fortsättningsvis ske genom offentligrättslig reglering. 3.5 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Fonden för fukt- och mögelskador beviljar bidrag för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus byggda och kom till i syfte att avhjälpa skador orsakade av så kallade fuskbyggen och . Mot bakgrund av att fukt- och mögelskador av det slag som fonden omfattar oftast har hunnit visa sig , menar vi att det är dags att avveckla fonden. Reglerna för självrisk har emellertid lett till att många småhusägare inte har kunnat beviljas stöd eftersom självrisken har blivit alltför hög. Därför finns det fortfarande ett stort antal hus som står med oavhjälpta fukt- och mögelskador. Vi vill att ägarna till dessa småhus ges möjlighet att på nytt söka stöd ur fonden och att den därför bör finnas kvar ytterligare . Vi föreslår en successiv avveckling av fonden. Anslaget bör vara avvecklat . 3.6 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Bidraget får, med regeringens förslag, så liten omfattning att något stöd i realiteten ej kommer att lämnas. Nya forskningsrön visar även att sanering i radonhus kan öka halterna av radon i stället för att ta bort eller minska dem. Vi anser att bidraget skall avskaffas och ersättas av ett anslag uteslutande inriktat på informationsverksamhet om riskerna med radon. Vi konstaterar att regeringen beslutat att i ökad utsträckning avgiftsfinansiera verksamhet, och reducera anslaget i motsvarande mån, i enlighet med tidigare moderata förslag. Vi anser dock att utöver statens målsättning om att minska anslaget med kan ytterligare besparingar göras genom effektiviseringar av verkets verksamheter. 3.8 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Vårt mål är att bostäder skall byggas och underhållas på marknadsmässiga villkor. Subventioner urholkar systemet och orsakar negativa effekter på konkurrens och produktion. Anslaget tas bort i sin helhet. Bidrag avseende redan beviljade projekt skall dock anslås. 3.9 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Investeringsbidrag är kortsiktiga, kostnadsdrivande och konkurrenshämmande. Vi vill ändra förutsättningarna för byggande bland annat genom sänkt skattetryck, ett friare hyressättningssystem och förenklade regler så att nyproduktion av hyresrätter möjliggörs utan skattemedel. Anslaget för detta område skall avvecklas med undantag för redan beviljade bidrag . Det kan inte helt uteslutas att staten skall ta ansvar för problem som uppstått på grund av svårligen förutsedda förändringar i befolkningsunderlaget och tidigare bedriven subventionspolitik. Riktlinjerna för statens och kommunernas ansvar skall i sådana fall vara mycket klara och väl avgränsade. Då detta krav inte på långt när är uppfyllt motsätter vi oss en myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till en omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Vi vill i stället fortsätta Bostadsdelegationens arbete. Dock bör villkoren för detta arbete ha mycket klara och tydliga riktlinjer. Den tillfälliga delegationen skall kunna ge statligt stöd för att trygga den kommunala kärnverksamheten. I de fall då rivning är enda utvägen kan statligt stöd till sådan åtgärd utgå. Den tillfälliga delegationen finansieras via anslag. Det anslag vi föreslår skall endast användas för kostnader för denna avveckling. Kommuner skall inte ägna sig åt näringsverksamhet. När den tillfälliga delegationens arbete är avslutat i en kommun, skall kommunen inte längre ha bostadsföretaget i sin ägo. Det bör vara en förutsättning för det statliga stödet. Riktlinjerna för statens och kommunernas ansvar skall, när stöd beviljas, vara mycket klara och väl avgränsade. Alla former av stöd skall redovisas öppet så att det tydligt framgår hur hyressättningen påverkas. 3.11 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Statligt stöd till kommuner som har dragit på sig ekonomiska problem på grund av sin hantering av det kommunägda bostadsbeståndet får inte utformas så att det snedvrider konkurrensen på bostads- och lokalmarknaderna. Utgångspunkten måste vara att stödet går till kommuner som uttömt sina resurser genom att ta ansvar för bostadsbolaget, men ändå har kvarvarande problem. Omstruktureringar av kommunala bostadsbolag skall ske på marknadsmässiga grunder. Olika intressenter skall kunna förvärva delar av eller hela kommunala bostadsföretag i kris. I den mån kommuner skall få statligt stöd för omstrukturering av bostadsbolag bör detta finansieras via utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. 3.12 32:1 Länsstyrelserna m.m. Förslag i denna motion och andra av oss väckta motioner minskar totalt sett länsstyrelsernas administration av bidrag och bör därmed leda till ett minskat anslagsbehov. Inom andra områden föreslås fler avregleringar som även de leder till lägre arbetsbörda för länsstyrelserna. Nyckeltalen bör utvecklas, så att det går att mäta effektiviteten mellan de olika länsstyrelsernas avdelningar. Därigenom skall jämförelser kunna göras mellan de olika verksamheterna på länsstyrelserna. Detta bör ges regeringen till känna. Inrättandet av ett hållbarhet har tidigare avvisats från vår sida. Vi konstaterar att institutets främsta uppgift fortfarande synes vara att ge kommunerna tips och råd om hur bidrag skall sökas. Vi noterar tacksamt att regeringen föreslår att institutet avvecklas . Vi anser att under avvecklingen behövs därför enbart halva anslaget som regeringen föreslår.