mot · GR02K13 · 2003-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid EU-konventets förslag till en innehåller det som svenskarna vände sig mot i EMU-omröstningen. Där finns ökad överstatlighet, områdena där enskilda medlemsländer kan köras över blir fler, där finns mer makt till EU-systemet genom en tydlig kompetensuppdelning vad gäller exklusiva och delade kompetenser som innebär att makten utgår uppifrån EU och möjligen sipprar ner till stater och regioner, och där finns framväxten av en EU-superstat, med en militär EU-kapacitet, solidaritetsklausul och EU-president och utrikesminister. Det svenska plattläggandet som aviseras i regeringens skrivelse 2003/04:13 om konstitutionsförslaget som arbetats fram av Framtidskonventet går därför på tvärs mot den svenska folkviljan. När man redan på förhand förkastar det viktigaste förhandlingsinstrumentet och säger att man inte tänker använda sig alls av det nationella vetot säger man egentligen att man är mer intresserad av att hålla sig väl med EU:s stora och mäktiga än att lyssna på medborgarnas manifesterade vilja. På fyra områden framför vi hård kritik: Arbetet med att fördela kompetenser slutade i konventet med en ensidig vilja att göra EU mäktigare. Ett antal exklusiva befogenheter definierades. Ett stort antal delade befogenheter radades upp, och här klargjorde man att delningen betyder att medlemsstaterna bara har rätt till egen lagstiftning så länge EU inte fattat några beslut. Dessutom finns en kraftigt utökad flexibilitetsklausul, en gummiparagraf som gör det möjligt för EU att stifta lagar även på sådana områden som inte angetts i fördraget, och de så kallade passerellerna som innebär att EU kan besluta om att gå över till överstatlighet och majoritetsbeslut utan att det krävs en fördragsändring. Flera av remissinstanserna på regeringens skrivelse, bland annat och Amnesty, oroar sig på goda grunder för att förslaget till konstitution kan leda till harmonisering av flyktingpolitiken. Erfarenheterna av visar att det kommer att bli de länder med mest inhuman flyktingpolitik som kommer att sätta standarden. De minimiregler som kom till efter konflikten på stryks i konventets förslag och det kommer att leda till en restriktivare flyktingpolitik i och i EU. Förslaget till konstitution, som det ligger, innebär ett hot mot säkerhetspolitiska doktrin. Solidaritetsklausulen är grundbulten i varje militär allians, och accepteras den har redan där brutit mot den fast förankrade alliansfriheten. Militariseringen av EU fortsätter och ett långtgående vapenexportsamarbete växer fram. En enig miljörörelse kritiserar hårt det liggande konstitutionsförslaget för att stå och stampa i miljöarbetet. Vikten av en politik för ekologisk hållbarhet negligeras som förlegade och omoderna avtal som Euratom (som syftar till kärnkraftens kvarlevnad) behålls. På några få punkter är nöjt med konventets resultat. Det handlar främst om införandet av en utträdesparagraf och ett early warning-system för att de nationella parlamenten ska kunna slå vakt om subsidiaritetsprincipen. Vad gäller early warning-systemet menar vi dock att det inte är tillräckligt och att domstolskontrollen av subsidiaritetsprincipen borde utvecklas ytterligare. Vi välkomnar också att inga skrivningar om religiös tillhörighet har vunnit stöd i konventet. Regeringens skrivelse kräver också en rent formell anmärkning. Efter en hård debatt ändrades regeringsformens tionde kapitels femte paragraf till att lyda inom ramen för samarbete i Europeiska unionen kan överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Vi kritiserade ändringen då, och är fortfarande kritiska, för att innebära ett plattläggande inför EU och att allt för mycket makt genom ändringen kan flyttas från nationell nivå. I riksdagsdebatten försökte förändringens företrädare lugna med en grundlagspassus om att principerna för statsskicket inte får äventyras i EU-arbetet. Beslutet om konstitutionsförslaget innebär att grundlagsändringen står inför sin första prövning. Var skrivningarna om principerna för statsskicket ett konstitutionellt fikonlöv som vi menade eller hade de ett reellt innehåll? Om de hade ett reellt innehåll, som hävdades, betyder det att konstitutionsförslaget inte kan antas av den svenska annat än genom en grundlagsändring. Det är slutligen viktigt att poängtera att det behövs ordentligt med tid för diskussion kring alla de förslag som kommit fram i konventsförslaget. Det italienska ordförandeskapets planer med att vara klara med förhandlingarna /2004 anser vi vara orealistiska. Tidtabellen bör enligt oss innebära att förhandlingarna inte behöver vara klara . När regeringsförhandlingarna sedan är avslutade utgår vi från att det blir en svensk folkomröstning om förslaget på konstitution. En sådan folkomröstning hålls med fördel i anslutning till EU-parlamentsvalet . 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Ett annat EU institutionella frågor 11 5.1 Nej till EU-president! 5.2 Andra regler för kvalificerad majoritet 12 5.3 Nej till EU-regering! 5.4 En EU-kommissionär per medlemsstat! 5.5 Nej till utrikesminister! 5.6 Gör till ! 5.7 Stärk kontrollmakt! 5.8 EU:s revisionsrätt 16 5.9 Nej till flexibilitetsklausul! 5.10 Nej till passerellerna! 5.11 Öka öppenheten! 5.12 Stryk paragrafen om partier på EU-nivå 17 5.13 Offentliggör ECB:s protokoll! 5.14 Ja till meddelarfrihet i EU! 5.15 Ja till starkare medborgarinitiativ! 5.16 Tydligare skrivningar om unionens finanser 18 6 En union med andra mål EU:s mål och värderingar 19 6.1 Öppenhet som målsättning 19 6.2 Djurskydd som målsättning 19 6.3 Jämställdhet som målsättning 20 6.4 Barns rättigheter som målsättning 20 6.5 Inga symboler i konstitutionen 20 7 Problem med konkurrerande rättighetsstadgar 20 7.1 Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna 20 7.2 konvention om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter 21 8 Veto mot EU-armén unionens yttre åtgärder 21 8.1 Gemensam försvarspolitik 22 8.2 Fördragsfäst upprustning 22 8.3 Militära operationer i EU:s namn 23 8.4 Felaktig flexibilitet 23 8.5 Upprättandet av en försvarsallians 24 8.6 Införandet av en solidaritetsklausul 24 8.7 Den utrikespolitiska vetorätten 24 8.8 Demokratins främjande 25 8.9 Nej till individuella ekonomiska sanktioner 25 8.10 Ja till mångfald på den internationella arenan 25 9 Försvara asylrätten rättsliga och inrikes frågor 26 9.1 Mer inflytande för de nationella parlamenten 26 9.2 Ökad insyn i Europol, Eurojust, och kommittén för operativt samarbete 27 9.3 Nej till en enhetlig asylpolitik 27 9.4 Nej till operativt polissamarbete 27 9.5 Nej till harmonisering av straffrätten 28 9.6 Veto mot en europeisk åklagarmyndighet 29 10.1 Inför en verklig miljögaranti 30 10.2 Stryk Euratomfördraget 31 10.3 Inför ett protokoll om hållbar utveckling! 10.4 Inför minimiregler om miljöskatter 31 10.5 Möjliggör miljöföretagande 32 10.6 Miljöskydd före konkurrens 32 10.7 Tydligare samråd med folkrörelser 32 10.8 Starkare rätt till miljöskydd 32 10.9 Reformera konsumtionsklausulen 33 10.10 Reformera den fria rörligheten 33 10.11 Fler genomgripande politiska revideringar behövs 33 11 EMU och ekonomisk politik 33 11.1 Undantag från EMU:s tredje steg 33 11.2 Enhällighet om EIB och ECB! 12 Andra politiska områden 35 12.1 Nej till den vertikala utvidgningen 35 12.2 Behåll idrott som en nationell angelägenhet 35 12.4 Narkotikapolitik som ? 12.5 Avskaffa EU:s jordbruks- och fiskeripolitik 36 12.6 Oklarhet om civil protection 36 13 De nationella parlamentens roll 37 13.2 Bra med prövning av subsidiaritetsprincipen 37 14 Bra med utträdesparagraf medlemskap i unionen 38 16.2 Svenska folkomröstningen 40 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa förslaget om vald ordförande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett annat system för röstfördelningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte ändra rollen för ordföranden i eller förfarandet i valet till kommissionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att varje medlemsland i EU skall ha rätt till en fullvärdig EU-kommissionär med rösträtt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att makt bör begränsas till i princip rent administrativa uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förkasta förslaget om en utrikesminister på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa den s.k. dubbelhattningen för utrikesministern. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge initiativrätt inom EU:s befogenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att byter namn till Europeiska unionens parlament. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall fatta beslut om ansvarsfrihet för ECB samt övriga institutioners generalsekreterare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillgång till information från samtliga EU-institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall kunna rikta misstroendevotum och avsätta både enskilda EU-kommissionärer och hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att till Revisionsrättens befogenheter tillföra uppgiften att den skall göra miljörevision och social revision av EU:s verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den s.k. flexibilitetsklausulen skall strykas ur konstitutionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de s.k. passerellerna skall strykas ur konstitutionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om öppenhet i arbetsgrupper underställda ministerrådet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att möten skall vara offentliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stryka artikeln som behandlar Europapartier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ECB:s protokoll skall vara offentliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla anställda vid samtliga EU:s institutioner skall ges full yttrande- och meddelarfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stärkt instrument för medborgarinitiativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att särskilt uppmärksamma frågan om EU:s finanser och utreda den vidare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om öppenhet som målsättning för EU:s politik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om djurskydd som målsättning för EU:s politik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förtydliganden av jämställdhetsbegreppet i EU:s målsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förtydliganden av barns rättigheter i EU:s målsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om strykande av skrivningar om EU:s symboler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte inkorporera stadgan om de grundläggande rättigheterna i konstitutionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte ge EU status som juridisk person. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen aktivt skall använda sitt veto mot de försvarspolitiska ambitionerna i förslaget till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att artiklarna om gemensam försvarspolitik skall strykas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den fördragsfästa upprustningen i artikel I-40:3 bör strykas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att artiklarna om militära operationer i EU:s namn skall strykas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avvisande av frågan om flexibiliteten i försvars- och utrikespolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om strykning av den s.k. solidaritetsklausulen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om strykning av den utrikespolitiska s.k. passerellen (artikel I-39:8). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om demokratins främjande som målsättning för den gemensamma utrikespolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ministerrådet inte skall få fatta beslut om ekonomiska sanktioner mot enskilda eller grupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av mångfald på den internationella arenan och minskad samordning av den gemensamma utrikespolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa avsnittet om krigsmaterielbyrån. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de nationella parlamentens kontroll över polis, tull och straffrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa förslagen om harmoniserad straffrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökade parlamentariska kontrollmöjligheter i Europol, Eurojust och kommittén för operativt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att EU:s asyl- och flyktingpolitik skall utgöras av minimiregler så att varje land har rätt att föra en bättre och mer solidarisk politik än den EU antar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte ge Europol operativa befogenheter i de enskilda medlemsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte införa överstatligt beslutsfattande rörande brottsbekämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte inrätta en europeisk åklagarmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte inrätta en gränskontrollstyrka på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en verklig miljögaranti som ger medlemsländerna rätt att gå före med en högre nivå på miljö- och hälsoskyddsområdet bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att upphäva Euratomfördraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av ett protokoll om hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av minimiregler för koldioxidskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av minimiregler för svavelskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av minimiregler för skatt på konstgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ändra artikel III-50 för att möjliggöra miljövänligt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i artikel III-56 prioritera miljöskydd före konkurrens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge uttrycklig rätt till berörda EU-medborgare och deras organisationer att vända sig direkt till för att överklaga beslut av EU-organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att artikel II-37 skall innehålla en uttrycklig rätt för varje person, nu och , att leva i en miljö anpassad till hennes hälsa och välbefinnande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reformera artikel III-40. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reformera artikel III-43. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka integreringen av miljöhänsyn i fördraget i enlighet med Cardiffprocessens anda. begär att regeringen inleder förhandlingar i EU om införandet av ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i den ekonomiska monetära unionen, EMU, i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att rymdpolitiken inte bör bli en exklusiv befogenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att idrottspolitiken bör förbli en nationell angelägenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att prioritera arbetet för sysselsättning jämbördigt med till exempel den ekonomiska politiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förebyggande verksamhet och kompletterande EU-politik inom narkotikaområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att åter nationalisera jordbrukspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att EU enbart skall ha rätt att sätta miljöskyddande minimistandard inom fiskeripolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beslut om civil protection inte bör övergå till överstatlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de nationella parlamentens tidsfrist för att bevaka subsidiariteten bör utökas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall vara tvingad att dra tillbaka ett förslag helt och hållet om flera av de nationella parlamenten anser att ett lagförslag strider mot subsidiaritetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att under IGC vägra gå med på några som helst försvagningar av förslagen kring subsidiaritetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en så decentraliseringsvänlig policy som möjligt som grund för framtida domstolsärenden rörande subsidiaritetsprincipen. begär att regeringen lägger fram förslag till en utförligare utredning, utifrån universitets och juridiska fakulteten vid universitets remissvar samt SIEPS forskningsrapport, av konventsförslagets bristande samstämmighet med den svenska grundlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tidtabell för regeringskonferensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en folkomröstning om regeringskonferensens slutliga förslag till skall hållas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lämplig tidpunkt för folkomröstning om regeringskonferensens slutliga förslag till . Det är , det svenska folket har resolut avvisat ett medlemskap i den ekonomiska och monetära unionens tredje steg. Med en marginal på har man röstat nej till EU-valutan euron och klargjort att man inte är beredd att flytta mer makt ännu längre ifrån människor. Eftervalsanalyserna talar tydligt om att det svenska folket inte accepterar ökad överstatlighet, mer makt till EU-systemet eller skapandet av en EU-superstat. Den vinnande nej-sidan har anledning att jubla. Vad man inte vet är att de dåliga förlorarna på ja-sidan senare planerar att underteckna ett avtal, en konstitution, inom EU som innebär ökad överstatlighet, mer makt till EU-systemet och skapandet av en EU-superstat. Denna nya konstitution fastslår också att euron, just det myntslag svenskarna vägrat ta som sitt, är hela EU:s valuta. Denna kupp planeras ske helt utan att det svenska folket får säga sitt, med en icke-representativ och dessutom bakbunden riksdag samt utan en bred folklig debatt. (Läses med fördel med Hans Villius-röst) Den svenska debatten om den nya EU-konstitutionen har inte blivit mer än en ekande tystnad. försök att skapa en bredare diskussion om EU:s framtidsfrågor har inte lyckats. de gröna försökte lyfta fram frågan om konstitutionen i EMU-valrörelsen, men ja-partierna vägrade svara på frågan vart EU är på väg. krävde att skulle inkallas för att debattera konventsförslaget men nekades detta. anmärkning mot statsministern för att ha drivit en annan politik än den av fastlagda rörande införandet av en permanent ordförande i (en EU-president) har inte haft någon effekt, utan regeringen har vägrat följa beslut. En ny KU-anmälan om detta är inlämnad för granskning. Denna odemokratiska tystnad går tydligt att avläsa i de mätningar som Eurobarometern gjort om kunskapen om arbetet för att författa en . intar i de mätningarna en föga smickrande särställning, då svenskarna har allra minst vetskap om vad som pågår i den union man är medlem i. av svenskarna visste att man skulle upprätta en , mot i genomsnitt för hela EU. Det betyder inte att det är osäkert vad svenskarna tycker om EU:s utveckling. Folkomröstningen om EMU visade med all önskvärd tydlighet att man inte välkomnar den maktförflyttning ökad överstatlighet innebär. Enligt den stora valundersökningen VALU rankas just demokratifrågorna och självständigheten mycket högt av den majoritet svenskar som röstade nej. VALU visar också tydligt på de klyftor som finns i det svenska samhället, mellan könen, mellan generationer, mellan stad och land, mellan klasser och inte minst mellan styrande och styrda. Känslan av maktlöshet är utbredd och riskerar att bredas ut ytterligare om inte resultatet av folkomröstningen vägs in i arbetet med konstitutionen. Det finns en paradox i EU:s framtidsfrågor som vi ämnar blottlägga genom denna motion. Det utbredda missnöje som finns med EU och den tydligt upplevda maktlöshet många människor känner inför EU-systemet finns inte bara i . På röstade man nej till , i röstade man nej till EMU, i visar undersökningar att är mot ett införande av euron, i röstade en mycket stor minoritet nej till , valdeltagandet i valen till är lågt över hela EU. Missnöjet utgår från att man inte känner att man kan göra sin stämma hörd på EU-nivån. Konventets försök att effektivisera EU genom ökat antal majoritetsbeslut och mer makt till EU riskerar därför bli rent kontraproduktiva. Paradoxen går ut på att försöken att stärka EU istället riskerar öka motsättningarna och spänningarna inom EU när människor i allt högre grad allieneras från beslutsfattandet. Det innebär givetvis inte att det inte är viktigt att debattera och diskutera EU:s framtidsfrågor. Vi hade stora förväntningar på Framtidskonventet. Vi hoppades att det skulle präglas av verklig deltagande demokrati, av folkligt inflytande och av en känsla av att EU, för att få legitimitet, måste flytta makt närmare människor. Vi såg i konventet en möjlighet att arbeta för att EU renodlades till att omfatta de områden som verkligen är i behov av överstatliga beslut och där ett offensivt och progressivt EU skulle kunna göra skillnad. Vi hoppades t.ex. att positionerna på det miljöpolitiska området skulle flyttas fram. Inget av detta har infriats. Konventets sammansättning hade ytterst dålig representativitet. var män och medelåldern var nära . Var fanns kvinnorna och de yngre i konventets diskussioner om EU:s framtid? Detta var allvarligt och gör att konventets förslag inte väger särskilt tungt. Konventets arbetsformer var odemokratiska och ledamöter förvägrades omröstningar eller rätten att reservera sig. Konventets resultat är helt otillfredsställande om syftet var att flytta EU närmare människorna. Man klarade inte ens att göra åtskillnad mellan begreppen EU och . Istället för att fokusera på en konstitutions klassiska innehåll, frågan om hur beslut ska fattas, beslöt man sig för att i stora stycken föreskriva vilken politik unionen ska föra.