mot · GR02K416 · 2003-10-07 00:00:00 — Domstolen har i dessa fall utvärderat principens tillämpning utifrån fördragens artiklar och utifrån protokollet om subsidiaritetsprincipens tillämpning. Det handlar om en sista utväg då inte den politiska processen och de nationella parlamentens tidiga varning lett någonstans. En domstolsprövning av EU-kompetensen ger också en mycket önskvärd tydlighet gentemot medborgarna. Det är angeläget att säkra subsidiaritetsprincipen med alla till buds stående medel och det är därför naturligt att använda sig av domstolen för denna, liksom i andra tolkningstvister inom EU-samarbetet. 8 EU:s institutioner och beslutsprocess I centrum för debatten om EU-institutionernas roll och beslutsprocessens utformning finner man begreppen gemenskapsmetoden och den mellanstatliga metoden. Gemenskapsmetoden grundas på integrationstanken och kännetecknas bl.a. av kommissionens ensamrätt att ta initiativ, en aktiv roll för samt omröstning med kvalificerad majoritet i rådet. Dessutom bygger metoden på en stark gemensam domstol som enhetligt tolkar EG-rätten. Den mellanstatliga modellen kännetecknas däremot av en initiativrätt för kommissionen som antingen delas med medlemsstaterna eller begränsas till vissa områden, en mindre (rådgivande) roll för , enhälliga beslut i rådet samt en begränsad roll för domstolen. har genomgående verkat för bibehållandet av gemenskapsmetoden. Vårt parti har vidare drivit linjen vilket nu även föreslås av konventet att bryta ned den s.k. pelarstrukturen till förmån för en mer enhetlig organisation. De tre pelarna inom EU har olika former och regler för institutionernas roll och samspel i beslutsfattandet. För att bevara EU:s handlingskraft och undvika att en utvidgad union lamslås av nationella veton bör beslut som regel tas med kvalificerad majoritet i ministerrådet, förutom när det gäller beslut om t.ex. fördragsändringar, skattepolitik och inom det säkerhets- och försvarspolitiska området. För ett godkännande med kvalificerad majoritet krävs det en majoritet av medlemsstaterna som motsvarar av befolkningen. Ett bekymmer för EU är medborgarnas låga förtroende för kommissionen. Slutenhet, skandaler och bristande kompetens har bidragit till en förtroendekris som belastat kommissionen . Ett möjligt sätt att förbättra kommissionens demokratiska förankring vore att låta nominera kommissionsordföranden med kvalificerad majoritet, mot bakgrund av resultatet i allmänna europeiska val, och att sedan avgör kandidatens lämplighet genom omröstning. På detta vis kan de europeiska politiska partierna presentera sina kandidater till kommissionsordförande i . motsätter sig förslaget om en roterande rösträtt i kommissionen som medför att 15 av kommissionens ledamöter har rösträtt och de resterande 15 är utan. Vi anser det väsentligt att kommissionens samtliga ledamöter även fortsättningsvis har rösträtt och att samtliga medlemsstater är respresenterade i kommissionen. För oss är det viktigt att kommissionen även är den starka institutionen som genom sin centrala roll garanterar oberoendet och det strategiska ansvaret för att unionen strävar framåt och kommer med långsiktigt hållbara lösningar. Med sitt uppdrag att verka för det gemensamma bästa ses kommissionen traditionellt som de små medlemsstaternas vän och som garant för helhetsperspektivet och kontinuiteten inom unionen. Vid en alltför stor maktförskjutning till fördel för rådet eller riskerar man att äventyra systematiken och långsiktigheten i EU-arbetet och att istället hamna i händerna på dagsaktuella politiska krissituationer. Samtliga medlemsstater skall vara representerade i kommissionen. Det är viktigt att stärka den demokratiska kontrollen i EU. Det blir än viktigare när beslut med kvalificerad majoritet används i rådet, eftersom den nationella regeringen då inte kan ställas till ansvar på samma sätt. För genomförandet av noggranna kontroller och för den demokratiska förankringen av beslut genom kvalificerad majoritet är arbete mycket viktigt. Således anser vi att som regel bör ha en medbeslutande funktion tillsammans med rådet. representerar en möjlighet för medborgarna att utöva inflytande i EU på ett mer direkt sätt än via de nationella regeringarna. månatliga flytt mellan och är en källa till berättigat folkligt missnöje. Den kostar stora summor pengar och, vad värre är, den innebär förluster i effektivitet och arbetsro för parlamentet. Om förtroendet för parlamentet ska kunna stärkas, bör en första åtgärd vara att stoppa detta system. Det rimligaste är då att parlamentet finns nära de övriga EU-institutionerna med andra ord i ! Ett problem som ofta anförts är EU:s avsaknad av ett enat ansikte utåt. Detta har föranlett att förslag framkommit om införandet av en vald ordförande som ska leda och också representera EU gentemot omvärlden. menar att en sådan befattning skulle underminera kommissionens ställning och rubba den institutionella balans som råder, samt att de mindre ländernas inflytande riskerar att minska. har pläderat för en stärkt ställning för kommissionens ordförande. Vi motsätter oss därför förslaget om en EU-ordförande eller president. 1.1 De nationella parlamenten De nationella parlamenten förblir demokratins grundpelare genom sin folkliga förankring och historiska legitimitet. Därför är det viktigt att deras inflytande över den politiska processen i EU stärks. Det är dock förenat med stora svårigheter, inte minst med tanke på deras stora arbetsbörda. I den svenska behöver Europafrågorna framför allt integreras bättre i utskottens arbete. Det konstaterar också utredning i frågan. Varje riksdagsledamot måste se den europeiska aspekten av sina sakfrågor, och arbeta därefter. Utskotten måste följa EU:s politiska process mer regelbundet än , och med god framförhållning. Utskotten bör involveras och informeras redan i beredningsprocessen som föregår presentationen av vitböcker och grönböcker. De bör då också kunna ta egna initiativ när så är påkallat. Allt detta kräver att får tillräcklig information från regeringen. Av allt att döma skulle nationella parlament väsentligen kunna stärka sin ställning genom bättre kontakt med just kommissionen. Utskotten bör finna rutiner för att snabbt och enkelt få aktuell information om sina frågor från relevanta generaldirektorat i kommissionen. Detta skulle även stärka utskottens arbetsunderlag inför möten och därmed också nämndens funktion som kontrollmekanism. är positiva till s.k. medborgarinitiativ som innebär att minst en miljon unionsmedborgare kan uppmana kommissionen att utarbeta ett förslag i en fråga som medborgarna anser angelägen. Detta skulle innebära större öppenhet och medborgarinflytande i handhavanden. Det civila samhället skulle härigenom kunna få ett större inflytande över Europasamarbetet. anser även att de nationella parlamenten bör ges denna möjlighet att i någon form uppmana kommissionären att ta initiativ. 9 Rättsliga och inrikes frågor Europeiska unionen måste bli ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna och med beaktande av de olika rättsliga traditionerna och rättssystemen i . För detta krävs ett ökat samarbete inom polis- och tullväsendet. Vi stöder utarbetandet av en gemensam politik för asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna som ska vara rättvis för medborgare från tredje land. Vårt parti vill verka för en generös asyl- och flyktingpolitik, men motsätter sig en påtvingad nationell åtstramning på området. Kampen mot brottslighet står högt på prioriteringslista för den framtida Europapolitiken. Förutom den organiserade brottsligheten är också de brott och oegentligheter som försiggår inom EU:s institutioner speciellt allvarliga. Trots att t.ex. bedrägerimyndigheten utför ett gott arbete räcker det inte till. 9.1 Inrätta en europeisk åklagarmyndighet En sätt att förstärka kampen mot ekonomisk brottslighet inom EU:s institutioner vore att inrätta en fristående europeisk åklagarmyndighet som skulle ha befogenhet att utreda och agera som åklagare (i nationella domstolar) i de fall som rör brott mot unionens finansiella intressen samt brott som berör flera medlemsstater. En sådan åklagarmyndighet har länge förespråkat, något som även efterlysts av , Revisionsrätten, kommissionen och , men som den motsatt sig. 10 EU:s utrikespolitiska roll EU är en utrikespolitisk aktör av stor betydelse. Genom EU erbjuds ett av de mest effektiva sätten att verka för fred och global utveckling. Men unionen saknar ofta resurser att helt uppfylla sin nya roll. Vi anser att EU-länderna ytterligare behöver stärka sitt utrikespolitiska samarbete och visa ett mer enat ansikte mot omvärlden. Därigenom blir vårt inflytande och möjligheterna att påverka mycket större. När det gäller bl.a. bistånd, handelspolitik och säkerhetspolitik återstår dock mycket att göra innan EU fått de nödvändiga resurserna. vill därför se förstärkningar och reformer på dessa områden. är emot att ett gemensamt europeiskt försvar skrivs in i konstitutionen. Däremot är vi för en gemensam europeisk insatsstyrka och vi anser att det är av stor vikt att både och EU ökar sin kapacitet på den internationella arenan. Detta kräver att tillräckliga resurser avsätts för dessa insatser, både konfliktförebyggande och fredsframtvingande sådana. Främjandet av en europeisk försvarsindustri är viktigt, men får inte vara av uteslutande karaktär eller dimensionerande för arbetet. Det är av betydelse att undvika en utveckling i riktning mot en stängd europeisk marknad. Grundläggande för är att anskaffning av försvarsmateriel bygger på frivilligt ingångna samarbeten. har som en av större producentländer en gynnad ställning i detta avseende, vilket bl.a. manifesteras i exklusiva samarbete inom ramen för det s.k. . ställer sig positiva till ett vidgat europeiskt försvarsmateriel-samarbete som även möjliggör fortsatt nära samarbete med och andra länder utanför . har beslutat att utreda förutsättningarna för att inrätta en försvarsmaterielbyrå. vill följa utredningens arbete. 10.2 EU:s internationella agerande Som princip för EU:s internationella agerande ska gälla att främja och sprida mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i omvärlden. EU bör även verka för att förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet i enlighet med principerna i . Det är viktigt att främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna med det primära syftet att utrota fattigdomen. Integreringen av alla länder i världsekonomin bör främjas, inbegripet gradvis avskaffande av restriktioner för internationell handel. EU måste bidra till utformningen av internationella åtgärder för att bevara och förbättra miljöns kvalitet och för en hållbar förvaltning av jordens naturresurser i syfte att garantera en hållbar utveckling. Vidare ska EU bistå befolkningar, länder och regioner som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor. EU bör främja ett internationellt system som bygger på starkare multilateralt samarbete och ett gott globalt styre. 11 Öppenheten i EU välkomnar stadgan om offentliga handlingar i EU, men anser att mycket mer måste göras innan EU:s institutioner har blivit tillräckligt öppna. Målet är att komma så nära den svenska offentlighetsprincipen som möjligt. Vi ser det som en självklarhet att överläggningar liksom protokoll skall vara offentliga för allmänheten för hela den lagstiftande processen och i samtliga berörda institutioner, inklusive för ministerrådets sammanträden. 12 Vår politik för ett tryggt och ekonomiskt starkt Att EU skall bli ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och med respekt för de grundläggande rättigheterna är såväl Framtidskonventets målsättning för EU:s politik som vår egen. För att detta ska kunna bli verklighet krävs att det inte finns någon motsättning mellan å ena sidan strävan efter ökad frihet och å andra sidan människors personliga trygghet och rättsliga säkerhet. Frihet ska innebära att människor slipper missbruk, bedrägerier, diskriminering, människohandel och våld i . Det ska också betyda rätten att leva i ett samhälle som effektivt tar itu med individer och grupper som begår brott. Narkotikamissbruket och en alltmer utbredd drogliberalism i hotar såväl tryggheten som den ekonomiska utvecklingen i våra samhällen. Dessutom är den internationella brottsligheten nära knuten till drog- och människohandeln. tillhör de länder som har en restriktiv syn på droger och vi arbetar hårt för att hindra de europeiska drogliberalerna att flytta fram sina positioner. Vår grupp i är den enda europeiska partigrupp som enad står emot de liberala framstötarna. Ett offensivt nej till droger är det effektivaste sättet att minska antalet narkomaner i samhället. 12.2 Förstärkt kamp mot terrorismen Den internationella terrorismen är i sin samlade form ett hot som endast kan bekämpas med samlade motkrafter. Här krävs det således en ökad samordning inom EU där Europol utgör en huvudaktör. En utveckling av Europols befogenheter skall vara väldefinierad, och när det gäller de operationella befogenheterna skall dessa vara tydligt avgränsade. Vi vill vidare verka för en omedelbar europeisk samordning för utlämning av misstänkta terrorister mellan medlemsländerna och en ökad fokusering på terroristgruppers ekonomiska nätverk. Det straffrättsliga samarbetet måste vidareutvecklas så att det uppnår samma nivå av samordning som polissamarbetet. Men ett effektivt straffrättsligt samarbete ställer också krav på en bättre samordning av medlemsstaternas lagstiftning och en förenkling av de procedurer som tillämpas. Det behövs också en gemensam definition av terrorism. Utan en gemensam begreppsdefinition är det svårt att genomföra ett fungerande samarbete. 12.3 En human och effektiv gemensam asyl- och flyktingpolitik vill vara pådrivande för en bättre fungerande europeisk asyl- och invandringspolitik. Harmoniseringen inom EU går i rätt riktning, men tendenser finns som riskerar att hindra oss från att ha en generös nationell hållning till flyktingmottagandet. Det ska alltid vara möjligt för ett land att ha mer generösa nationella regler. vill utöka den europeiska flyktingfonden som syftar till att ekonomiskt stödja och uppmuntra de länder som för en generös flyktingpolitik. Det gäller inte minst de nya medlemsländerna med knappa ekonomiska resurser. 12.4 Förebyggandet av illegal immigration och trafficking Kampen mot den illegala invandringen måste förbättras, och för detta krävs ett mer effektivt yttre gränsskydd. Inte minst har de nya medlemsländerna ett stort behov av stöd i sin gränsövervakning. smugglas 700 000 kvinnor och barn över gränsen till EU för att gå en mycket osäker framtid till mötes, ofta på den illegala arbetsmarknaden och/eller inom prostitutionsverksamhet. De gemensamma insatserna måste förbättras för att få bukt med smugglingen av människor (s.k. trafficking) och droger, och det är brottsområden som måste prioriteras inom EU:s brottsbekämpningsarbete. Kampen mot trafficking måste föras såväl i ursprungsländerna som i transitländerna, och för detta måste EU ytterligare samordna verksamheten inom åklagar- och polismyndighet. Vi anser vidare att straffen för denna typ av brottslighet bör bli strängare och skyddet för offren förbättras. 12.5 Fullborda den inre marknaden har goda förutsättningar att dra nytta av EU:s gemensamma marknad. är kanske mest lovande tillväxtområde , och med den inre marknaden på plats kan svenska företag fullt ut dra nytta av våra kontakter med länderna på andra sidan . nej till euron innebär dock ett fortsatt handelshinder. Integreringen av tjänstemarknaderna inom EU har fungerat dåligt. Denna sektor står för av EU:s BNP och sysselsättning. Vi vill därför så snabbt som möjligt skapa ett europeiskt ramverk för tjänstehandeln. Alla hinder för konkurrens inom marknader som transporter, turism och byggande måste undanröjas. Handlingsplanen för de finansiella tjänsterna är särskilt viktig för att tillgången på riskkapital ska öka. Privatekonomiskt är vi ännu långt ifrån en förverkligad inre marknad. En viktig byggsten är att utveckla den gemensamma konsumentpolitik som börjat ta form. Om konsumenterna ska ta steget och handla över gränserna i unionen krävs trygghet i form av gemensamma minimiregler. Dagens europeiska konsumentlagstiftning behöver kompletteras vad gäller t.ex. produktsäkerhet, tvistlösning, handel med tjänster (framför allt finansiella tjänster) och e-handel. Först då lär konsumenterna utnyttja det fulla utbudet och först då får företagen hela EU som sin hemmamarknad. En fortsatt avreglering av nätverksområden som energi- och transportmarknaderna är nödvändig. Det ger spridningseffekter för hela ekonomin. Även den offentliga upphandlingen bör konkurrensutsättas i större utsträckning, och vi vill att elektronisk upphandling över hela blir praktisk verklighet . EU-lagstiftningen växer snabbt i omfång, och det är viktigt att den byråkratiska bördan på företagen inte ökar ytterligare. vill därför systematiskt utvärdera och ta bort onödig detaljlagstiftning. 12.6 Den ekonomiska politiken Makten över den ekonomiska politiken ska ligga kvar på nationell nivå. Men det betyder inte att EU saknar en roll på området. Med en gemensam marknad måste länderna arbeta mot samma mål. är positiva till den frivilliga samordning som sker inom EU i den s.k. Lissabonprocessen (med gemensamt uppsatta mål men där varje land utarbetar en egen strategi för att uppnå dem). Flexibiliteten gör att vi tillsammans kan hitta en gemensam syn på hur den ekonomiska politiken ska bedrivas, med bibehållen respekt för nationella olikheter. Vi kommer att lägga stor vikt vid att verkligen följer de gemensamma riktlinjerna och att den följer och sänker skatterna på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. För att EU-ländernas ekonomier ska utvecklas positivt och valutaunionen fungera bra måste alla deltagande länder sköta sin ekonomiska politik. Penningpolitiken för sköts av den , som ska vara politiskt oberoende och ha som huvudmål att bekämpa inflationen. Erfarenheten visar att detta gynnar hela ekonomin och alla arbetstagare. För medlemsländerna gäller det att genom en god struktur- och finanspolitik bidra till att hålla inflationen på en låg nivå och att de offentliga budgetarna är i balans eller visar överskott över en konjunkturcykel. Detta gäller även de länder som står utanför det tredje steget i EMU: den gemensamma valutan. Därför får inte de grundläggande principerna i mjukas upp. Det är emellertid rimligt att ta hänsyn till ländernas skuldsättning på så sätt att länder med låg offentlig skuldsättning tillåts att ha tillfälligt större underskott i lågkonjunktur än högt skuldsatta länder. En sådan förändring ska dock inte innebära någon förändring för de länder som har problem med att klara underskottsgränsen på av BNP. Vid den nuvarande skuldgränsen på av BNP ska också den nuvarande underskottsgränsen på av BNP behållas. Genom att koppla underskottsgränsen till den offentliga skuldsättningen införs ett positivt incitament för medlemsländerna att minska skuldsättningen eftersom de därigenom får ett något större stabiliseringspolitiskt manöverutrymme vid lågkonjunkturer. På detta sätt kommer alltså sannolikheten att öka för en ansvarsfull finanspolitik i högkonjunktur som dämpar efterfrågan. Det är också viktigt att alla länder, stora som små, behandlas lika om de bryter mot reglerna i fördraget eller stabilitets- och tillväxtpakten. kommer inte att acceptera att regeringar av partipolitiska hänsyn slipper undan varningar från EU:s sida. Det bör därför övervägas att institutionalisera systemet med tidiga varningar för länder där underskottsgränsen närmar sig, samt systemet för hur eventuella böter ska utdömas vid brott mot fördragets underskottsregler. Detta skulle bidra till att stärka trovärdigheten i att stabilitetspakten efterlevs. 12.8 Etik för ett hållbart näringsliv Ett gott förtroende för företagsledningar och en mer effektiv kamp mot fusk är en förutsättning för en stark och stabil ekonomi. Vi anser att alla företag har ett samhällsansvar och vi vill verka för en fortsatt satsning på företagens sociala ansvar inom EU. Det behövs gemensamma riktlinjer för hur s.k. etiska koder i näringslivet ska se ut och kontrolleras. Ägarstyrningen är här av central betydelse. Det behövs således en europeisk dialog om hur effektiv ägarstyrning, inte minst när det gäller institutionella ägare som exempelvis pensionsfonder, ska bedrivas. De europeiska konsumenternas intressen måste spela en central roll när EU:s närings- och konsumentpolitik utformas. En bättre samordning av konsumentpolitiken inom EU krävs, inte minst när unionen får fler medlemsländer. Vi anser att EU:s regionalpolitik behöver reformeras och bli mer inriktad på tillväxt i de mest eftersläpande områdena. En utvärdering av gällande handlingsprogram och budgetar kommer bli nödvändig inför utvidgningen liksom en omvärdering av ramverken för de långsiktiga utvecklingsprogrammen. Onödiga fördröjningar och byråkratiska strukturer i strukturfondernas organisation måste bekämpas. För att förbättra sjukvården och sänka sjukvårdskostnaderna har föreslagit ett system med gemensamma sjukvårdskort. Dessa skulle ge rätt för EU-medborgarna att söka vård i samtliga EU-länder t.ex. vid händelse av långa väntetider i hemlandet. Sjukvården skulle betalas av hemlandet även vid vård i annat medlemsland. Detta skulle i förlängningen förbättra sjukvårdsstandarden i hela som det är en positiv lösning för såväl patienten som sjukhusen i medlemsländerna. Människan måste respektera livets alla stadier, inklusive fosterstadiet. Respekten och skyddet av människans värdighet måste även gälla i samband med forskningsframsteg på det medicinska och genetiska planet. Vi motsätter oss därför all form av dödshjälp och kloning av människor och vi pläderar för en restriktiv linje inom områden som rör all form av förändring av den genetiska arvsmassan. Med anledning av EU:s viktiga roll såväl inom forskningspolitiken som inom näringspolitiken är det nödvändigt att denna restriktiva linje gäller även på europeisk nivå. 12.13 Reformer i budgetsystemet EU måste handskas effektivt med tilldelade medel. Den demokratiska kontrollen över utgifterna måste förbättras inom unionen. Tyvärr finns inte denna kontroll på alla områden . Stora delar av budgeten, de s.k. obligatoriska utgifterna, ligger nämligen utanför beslutsmakt. Det är med andra ord ministerrådet som på egen hand fattar besluten, och därmed saknas den demokratiska insynen på flera stora budgetområden. Vi vill ändra på detta. är EU:s folkvalda församling och måste självklart få medbeslutanderätt på samtliga budgetområden. Det gäller t.ex. för jordbruks- och biståndspolitiken. Det är just inom dessa två områden som vi ser de största problemen i EU:s politik . Anledningen är med all sannolikhet att de folkvalda här inte getts möjlighet att driva igenom reformförslag eftersom regeringarnas företrädare enväldigt beslutat om budgeten. Därmed har också nödvändiga reformer skjutits . Vi vill verka för en klokare och mer sammanhållen gemensam budget, som satsar på långsiktiga investeringar. Men för att detta ska ske måste således mycket i beslutsprocessen delvis göras om. Alltfler krav ställs på att EU skall kunna besluta om sina egna medel t.ex. genom skatteintäkter. motsätter sig all form av beskattningsrätt på EU-nivå och vi kommer i riksdag liksom i att motverka att budgetramarna expanderar. 12.14 Det gemensamma utvecklingssamarbetet Långt mer måste göras inom EU för att minska fattigdomen i världen och att bidra till rättvisa globala spelregler som ger alla möjlighet till en hållbar utveckling. Då krävs att internationella regelverk sätts upp och att EU utvecklar en mer sammanhållen politik inom de utvecklings-, bistånds-, handels- och utrikespolitiska områdena. EU har här ett mycket stort ansvar i arbetet för att skapa moderna institutioner och regelverk på internationell nivå.