ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T300 · 2003-10-07 00:00:00 — Huvudmannaskap för förbindelsen mellan och fastlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av ett skyndsamt klarläggande av vem som skall vara huvudman för trafikförbindelsen mellan och fastlandet. med dess omgivande öar är största naturskyddsområde i marin miljö. Det innebär att av areal är skyddsklassad. är placerad i Kvarken, ut i öppet hav och med sin fantastiska natur är ön självklar som utvecklingsort i kommun. Ön har omkring 90 åretruntboende, varav ett 15-tal är barn. tredubblas antalet boende. På ön finns förskola/skola, , affär, en restaurang, båtmuseum, hembygdsgård med vandrarhem, stugby och ett antal företagare. Närheten till , ett av fyra tillväxtområden, ger utvecklingsmöjligheter som bättre måste tas tillvara. är trafikförbindelsen mellan och fastlandet långt ifrån tillfredsställande. En utredning som stadsjuristen i kommun har gjort visar, att det inte finns beslut om någon utsedd huvudman som ska driva trafiken. har gjort en framställan till med frågan om klassificering av vägen, enskild eller allmän väg, samt avgörande om vem som skall vara huvudman för trafikförbindelsen. upphörde formella skyldighet att driva trafiken. Trots detta har fortsatt att driva trafiken under vår, sommar och höst, d.v.s. under isfria årstider. De har även märkt ut vintertrafikleden då leden är isbelagd. Vägen till färjeläget på fastlandssidan samt vägen från hamnen på är allmän väg. Färjan som trafikerar är ingen reguljär bilfärja, men man kan ta över enstaka bilar och servicefordon. Av miljöskäl och beroende på att ön inte kan hantera en stor mängd bilar finns inga önskemål om bilfärja. De boende på , , , kommun samt olika företrädare för riksdagspartier har engagerat sig i frågan om en lösning av kommunikationen mellan och fastlandet. besökte för att sätta sig in i frågan. Något beslut från regeringen angående vem som ska ha ansvaret för trafikförbindelsen har ännu inte kommit. Detta är oacceptabelt. Möjlighet att bo och arbeta på samt en utveckling av ön är helt avhängigt av att kommunikationen mellan ön och fastlandet får en långsiktig och säker lösning. Därtill kommer att oklarheten om ansvaret för vintertrafiken har inneburit att sjuka och handikappade inte haft möjlighet att besöka eller andra sjukvårdsinrättningar om det inte ansetts handla om akut sjukdom, då patienten har kunnat hämtas med ambulanshelikopter. De som driver den dagligvaruaffär som finns på har meddelat att affären läggs ned . Skälet man anför är de konsekvenser som ovanstående problembild medför. Ett klargörande om var ansvaret för kommunikationen mellan och fastlandet ligger är en absolut nödvändighet. Regeringens uppenbara ovilja att ta sig an frågan är högst anmärkningsvärd. De näringsministrar som kommit och gått under den relativt långa tid jag på olika sätt aktualiserat frågan i form av frågor, interpellationer och motioner har ihärdigt hänvisat till att ärendet bereds på och har därför inte gett något svar på frågor. Jag återkommer därför med denna motion och kräver att regeringen fattar beslut om huvudmannaskapet för förbindelsen mellan och fastlandet.
mot · GR02T301 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagstiftningen kring stängselskydd. Ofta behövs det stängsel mellan /privat mark och spår för att förhindra att människor och djur kommer till skada. Det borde då vara som bekostar stängslen, men så är det inte. För att förhindra att människor och djur tar sig upp på järnvägsspåren beslutar kommuner ofta att stängsel skall sättas upp längs mark. ägare, oftast , är då skyldig att sätta upp stängsel. Kommunen betalar dock av kostnaden och . Hade förhållandet gällt en väg i stället för en järnväg hade väghållaren fått betala, oavsett om väghållaren är en enskild, staten eller kommunen. Kostnadsfördelningen mellan banhållaren och markägaren för stängsel längs banan är ålderdomlig och måste omprövas. Stängsellagen måste anpassas till det synsätt som råder inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet i övrigt, d.v.s. att den som förorsakar en störning eller risk också måste vidta åtgärder och bekosta dessa för att minska eller eliminera störningen eller risken.
mot · GR02T302 · 2003-10-07 00:00:00 — Forskning om tekniken för alkolås tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad forskning om tekniken för alkolås så att de anpassas bättre till kvinnor och medger handsfree-möjligheter. har tidigare beslutat att lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse skall fortsätta gälla till utgången av och att försöksverksamheten med alkolås utvidgas till att omfatta fler förarbehörigheter och även yrkesmässig trafik i hela landet. Det är ett viktigt beslut som förhoppningsvis kommer att ge ett värdefullt bidrag till arbetet för en nyktrare trafik. De alkolås som används vid villkorlig körkortsåterkallelse kräver en annan blåsteknik än de som prövas i kommersiell trafik. För att inte kunna lura alkolåset krävs en större genomströmning av luft, blåsningen måste vara kraftigare. har följt det första demonstrationsprojektet som föregått beslutet. Effekterna sägs ha varit goda och alkolåsen har fungerat som avsetts. Men tekniska problem finns. Bland de ca 180 personer som ingått i försöket finns det kvinnor som uppger att de måste ha mycket kraftiga lungor för att åstadkomma rätt blåsteknik. Kontrollen utförs så att föraren blåser innan fordonet startar men även efter slumpmässiga intervall när bilen används. Detta medför att föraren ibland måste koncentrera sig på blåstekninken och risken finns att uppmärksamheten på den övriga trafiken minskar. Problem med stress är en faktor som påverkar trafiksäkerheten vid användning av alkolås. När föraren skall anstränga sig att blåsa och även få till ett visst ljud har incidenter inträffat vid t ex rondellkörning Även om föraren får på sig när det är dags att blåsa blir det ett stressmoment, särskilt i tät trafik. har inte speciellt studerat hur kvinnor kan använda tekniken, eftersom underlaget har varit så litet. Rent allmänt visar försöket att det finns stora skillnader mellan individer när det gäller lungkapacitet. När försöket nu utvidgas är det viktigt att de tekniska problem som kvinnor upplever tas på allvar och beaktas vid den fortsatta utformningen av tekniken. Ur trafiksäkerhetssynpunkt måste alkolåsen fungera enkelt så att inte de vinster som görs på att förarna är nyktra förtas av ökad stress och ouppmärksamhet vid användning av tekniken. Forskningen kring alkolåsens utformning borde ta till sig de erfarenheter som redan är gjorda och inriktas mot att utforma tekniken så att alkolås kan användas lika enkelt som handsfreeutrustning vid mobiltelefoni. Tekniska hinder bör även undvikas så att alkolåsens utformning bättre passar kvinnors lungvolymer inom såväl yrkesutövning inom trafiksektorn som för de kvinnor som ingår i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse.
mot · GR02T304 · 2003-10-07 00:00:00 — Avgasfria bilar och utsläppsmål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda att mål sätts upp för införandet av avgasfria bilar i med en nollvision som slutmål. bör ta lärdom av USA-delstaten beslut om avgasfria bilar, och följa efter med beslut om hårdare avgaskrav. ska det finnas minst 22 000 elbilar i . Efter ett årtionde av kompromisser slår delstatens luftvårdsbyrå, (), enhälligt fast att de största biltillverkarna måste sälja avgasfria bilar års modeller. rullar mer än 2 300 elbilar på de kaliforniska vägarna, bland dem . Utrustad med nickelmetallhydridbatterier har den en räckvidd på . Det är lagstiftningen klubbades första gången. Ursprungligen skulle av alla nya bilar som såldes vara avgasfria. Efter en intensiv kampanj från olje- och bilindustrin gick myndigheten med på att inte införa några krav om elbilar . Ett beslut ger bilindustrin viss möjlighet att byta ut elbilar mot vad som kallas superultra lågemitterande fordon (). Det är vanliga bensin- eller naturgasdrivna bilar som ska ha renare avgaser än medelbilen av årsmodell . Programmet, som kallats världens mest ambitiösa för att bli av med luftföroreningar, har också stor betydelse för fyra andra amerikanska delstater: , , och som förbundit sig att följa exempel. hårda krav för en bättre luftmiljö har gjort att stora biltillverkare i satsar stort på miljöbilar, som sägs vara s.k. muskelbilar, som skall motsvara kraven på snabbhet och komfort. Bilarna drivs med bränsleceller, som tillverkar vätgas ur metanol; de har naturgasdrift, syntetiska oljor med lågt kväveutsläpp och inga sotpartiklar samt hybridbilar med både bensin och el. I borde vi sätta upp mål för att få avgasfria bilar, liksom i . En utredning bör få i uppgift att ta fram olika delmål, för när de stora tillverkarna i bilbranschen skall kunna leverera bilar som är bränslesnåla och inte släpper ut avgaser. Strävan bör vara en nollvision inom t.ex. , med stopp däremellan och med delmål i procent av bilparken. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02T305 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bärighetspengar riktade till vägar måste ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att E 4 Syd måste tidigareläggas för infrastrukturen. Bärigheten på länets vägar är ett län med utvecklade basnäringar, effektiv industri med stora exportvärden och stora naturtillgångar bestående av skog och vattenkraft. Länet har landets tredje högsta bruttoregionprodukt mätt per sysselsatt av alla 21 länen i landet. För att bibehålla detta behövs en bra transportinfrastruktur. I beslut om infrastruktur lyfts framför allt vikten av bärighet på de vägar där skogsindustrin behöver transportera sina produkter fram. Pappers- och massaindustrierna samt flera av de stora sågverken är lokaliserade nära kusten. Skogsråvarutransporterna startar i inlandet och ökar i omfattning ju närmare kusten man kommer. De stora gods- och råvarumängderna i kombination med tunga laster gör att slitaget på flertalet vägar är extremt högt. Många av vägarna går dessutom i våra älvdalar där de geologiska förutsättningarna för väganläggningar p.g.a. besvärliga jordartsförhållanden är svårartade. Därigenom är ytskiktet på de belagda vägarna i länet sämst i landet. Den låga vägstandarden i innebär stora nackdelar för skogsindustrin. Vägnätets standard tvingar skogsnäringen att lagra extra virkesvolymer för att klara en kontinuerlig råvaruförsörjning till industrierna. Skogsindustrins svårigheter att få fram virkesråvara på grund av bärighetsrestriktioner bidrar också till en starkt växande import av virkesråvara. Det får till följd att de numera internationella skogsföretagen tvekar att investera i regionen och i stället expanderar i andra länder. För länets framtid är det viktigt att vi får resurser till att förbättra bärigheten i länet för att kunna bevara/rädda arbetstillfällen. har en mycket stor omfattning av permanenta bärighetsrestriktioner på vägarna. Av länets statliga vägar har permanenta restriktioner, vilket motsvarar av det statliga vägnätet. För i genomsnitt finns permanenta bärighetsnedsättningar på av det statliga vägnätet. I ca trettio till har man diskuterat att bygga om E 4 Syd . Hoppet var stort när infrastrukturplanen presenterades , av dåvarande minister , att vi skulle få börja bygga i början av planperioden. Dessvärre har detta hopp grusats och ser det ut som om byggnationen inte kommer igång förrän . E 4 Syd är ett angeläget vägprojekt både ur nationellt och regionalt perspektiv. Vägsträckningen söder om är en besvärlig flaskhals för stora delar av trafiken till och från norra och att förbifarten därför bör tidigareläggas . E 4 är ett viktigt transportstråk för både person- och godstrafik. Avsnittet vid har trafikmängder på ca 30 000 fordon , vilket är lika mycket som genom . Inget annat avsnitt på norr om har högre trafikmängd än delen vid . E 4 Syd är en ordentlig flaskhals där i stort sett hela den sträckan har nedsatt hastighet /timme.
mot · GR02T306 · 2003-10-07 00:00:00 — Timmerlastbilar med tung last tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om timmerlastbilar med tung last. mätningar på nära visar att nio av tio timmerbilar kör med övervikt. Medelvikten ligger enligt denna mätning på , vilket är mer än lagen tillåter. Det framkom att vissa bilar hade betydligt större övervikt, ända upp till . Övervikt sliter hårt på redan illa underhållna vägar i skogslänen, och kostnaderna kan räknas till , om inte mer. En enda 60-tons lastbil sliter lika mycket som tiotusen personbilar! Dessutom utgör dessa bilar en stor trafikfara med långa bromssträckor som följd av övervikten. mätning visade också att timmerbilar ofta hade alldeles för hög hastighet, vilket ytterligare ökar faran i trafiken. Transport av timmer med lastbilar är en förutsättning för skogsindustrin. För att transporterna ska vara säkra och skonsamma för vägar är det viktigt att industrin tillsammans med åkerinäringen och transportfacken tar sitt ansvar för att begränsa överlaster. Genom information, samarbete mellan berörda myndigheter och näringar och liknande åtgärder skulle samhället spara betydande summor i vägunderhåll och kunna använda dessa medel till andra angelägna ändamål. Om alla skulle följa angivna regler skulle trafiksäkerheten öka och vägslitaget minska.
mot · GR02T307 · 2003-10-07 00:00:00 — Kommunkationsmöjligheter med mobiltelefoner från inlandet och glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationsmöjligheter med mobiltelefon från inlandet och glesbygden. I finns ett modernt mobiltelefonnät som fungerar tillfredsställande för många, men som är inriktat på tätorter och de stora trafiklederna. Dessvärre fungerar inte nätet lika bra i inlandet och glesbygden, vilket är ett stort problem för befolkningen i dessa områden, inte minst vid akuta olyckor eller liknande när man måste kunna få snabb kontakt. Ur ett trygghetsperspektiv är detta förkastligt. En annan aspekt är att ett fungerande mobiltelefonnät är en viktig förutsättning för att effektivt kunna utöva yrkesverksamhet. Många av mobiltelefontillverkarna lockar med förmånliga priser på telefoner med ett visst abonnemang och inte sällan saknar dessa abonnemang täckning när man kommer utanför tätorten. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv är detta mycket viktigt. Ett fungerande mobilnät måste komma hela landet till del för att alla ska kunna ha samma förutsättningar att använda mobiltelefonnätet.
mot · GR02T308 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås. Att vara alkoholpåverkad och köra bil hör inte ihop, anser de flesta människor i . Trots det förekommer detta alltför ofta i vårt samhälle med tragiska följder. Många av de allvarligaste trafikolyckorna visar sig vara orsakade av att föraren är berusad. Omkring 150 personer dör och 1 000 personer skadas på grund av detta. De flesta förare som kör i berusat tillstånd visar sig dessutom ha alkoholproblem. För att komma till rätta med de problem som berusade bilförare är orsaken till, behövs en hel rad åtgärder. Ett sätt är att installera alkolås i bilar. Den försöksverksamhet som har pågått i landet har visat klart positiva resultat. Därför har försöksverksamheten förlängts till utgången av och utvidgats till att omfatta hela landet. Med tanke på problemets allvar och de positiva resultat som redan ett begränsat försök med alkolås har visat, borde en permanent lagstiftning om alkolås införas . Dessutom är det angeläget att regeringen aktivt driver frågan i olika internationella sammanhang. Det är viktigt att inga formella hinder som konkurrensbegränsning eller liknande ska stoppa möjligheten att förbättra trafiksäkerheten genom alkolås.
mot · GR02T309 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera bilsamåkning. Under oljekrisens dagar skedde lovvärda initiativ för att stimulera samåkning, inte minst till och från arbetsplatsen. finns knappast någon organiserad samåkning kvar, och i bilköer till och från städernas centrum sitter sällan fler än föraren i bilen. Att köra fyra bilar samma sträcka istället för att samordna till en bil är ett stort slöseri med ändliga naturtillgångar och pengar. Utsläppen från bilarna fyrdubblas, köerna och restiden förlängs. De ökande bensinkostnaderna bör stimulera alternativa transportlösningar, däribland samåkning. Men för den enskilde är samåkning svårt att organisera, det är knappast praktiskt möjligt att annonsera efter passagerare. Ännu svårare är det att som passagerare finna någon att åka med. I står det vid infarten till varje stad skyltar med 020-nummer till en lokal samåkningscentral samt budskapet Har du plats i bilen? har det varit omöjligt i både och att få lift, på grund av att det finns en välgrundad oro för att ta upp okända liftare i bilen. Genom dessa centraler blir samåkningen organiserad, formaliserad och därmed tryggare. Steget att ta upp tre namngivna, betalande passagerare är betydligt mindre än att stanna för en okänd liftare. Kontakter med andra regelbundna resenärer på olika sträckor knyts och underlättar vid fortsatt samåkning. Även för den tillfällige resenären underlättas och förbilligas resan. För att ytterligare sätta press på bilisterna att samåka är det i dessutom förbjudet att köra ensam i bilen i den snabbaste filen när det är hög trafikbelastning. En nationellt samordnad samåkningscentral kan inte uppkomma utan initiativ från det offentliga. Lämpligen kan detta ske genom att ett uppdrag ges till länsstyrelserna. Kostnaden för samåkningscentralen kan lämpligen täckas av mindre avgifter för de medresande. Vinsterna är alltså stora sett såväl i den enskildes perspektiv som i ett nationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv. Skånberg (kd)
mot · GR02T311 · 2003-10-07 00:00:00 — Bärighetsstöd för vägar i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa resurserna för bärighetsåtgärder till den faktiska relativa nyttan, genom att större andel destineras till de småländska vägarna. Förslaget till nationell plan för vägtransportsystemet för åren 20042015 innehåller en ökad satsning på bärighetsåtgärder. Totalt rör det sig om . Den föreslagna fördelningen av dessa medel beaktar inte tillräckligt näringslivets förutsättningar i . Skogsavverkningen i är av avverkningen i riket. av produktionen av sågat virke sker i . av det statliga vägnätet finns i och många vägar har bärighetsproblem som försvårar näringslivets transporter. I planen föreslås att av tillgängliga medel skall användas till åtgärder i . Det borde vara betydligt mer. Tjällossningen varierar mycket i . De lokala variationerna är stora på grund av olika väderförhållanden. Problem med avstängda vägar för tung trafik kan förekomma . Samma väg kan bli avstängd , beroende på upprepade tjällossningar. av vägnätet i har så klen uppbyggnad att det riskerar att stängas för tung trafik om tjällossningen blir besvärlig i området. uppger att man så långt möjligt undvikit att stänga av vägar med särskild betydelse för tung trafik. Många av dessa vägar har skador som är besvärande för trafikanterna, särskilt för tung trafik. Dessa vägar behöver förstärkas för att klara näringslivets transporter fortsättningsvis. Permanenta bärighetsrestriktioner är ett betydligt större problem i , eftersom dispens för tunga transporter på tjälad väg inte är möjlig. (I finns väg med lägre tillåten belastning året om.) Vid sidan om skogsnäringen finns ett transportintensivt jordbruk och en geografiskt spridd tillverkningsindustri som genererar omfattande tunga transporter på mindre vägar. Exempelvis finns av kor i . En satsning på förbättrad bärighet på vägarna i leder därför till större samlad nytta för näringslivet än motsvarande satsning på annat håll. De mindre vägarna i är smalare och krokigare än i . Ofta är det gamla grusvägar som försetts med en tunn beläggning, men som inte förstärkts och moderniserats. är andelen av befolkningen som bor på landsbygden särskilt stor i . I bor av befolkningen på ren landsbygd. Den låga vägstandarden och dåliga bärigheten blir särskilt besvärande när arbetspendlare, skolbuss, mjölkbil, timmerbilar och andra tunga transporter skall fram på samma väg. Behovet av farbara vägar året om har särskilt stor betydelse för social välfärd och funktionella arbetsregioner.
mot · GR02T313 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra samhället mer tillgängligt för synskadade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över alla de begränsande regler som finns inom färdtjänsten. För att kunna vara delaktiga i samhället så behöver synskadade, som alla andra, kunna förflytta sig självständigt. Liksom människor utan funktionshinder måste de kunna resa och gå på ett tryggt och säkert sätt. Allmänna kommunikationsmedel är långt ifrån tillgängliga för synskadade. Det medför såväl praktiska problem som brist på trygghet. Därför måste åtgärder vidtas som underlättar deras möjlighet att orientera sig på flygplatser, färjeterminaler, järnvägsstationer, bussterminaler och hållplatser samt även ombord på de olika transportmedlen. Det behöver sättas upp taktila orienteringstavlor, finnas talad information, tydligt markerade ledstråk, skydd mot fallolyckor, funktionell belysning och kontrastfärger samt en effektiv personlig service som är beredd att visa tillrätta och ledsaga. På vissa orter har man tillgodosett detta till en viss del, men det är allt för ofta som man inte har tänkt på vilka behov en synskadad har för att kunna klara sig i samhället. Allt för ofta ser man hinder på trottoarer, t.ex. skyltar som gör reklam för varor som säljs i butikerna. Det kan vara direkt farligt för synsvaga. De som är så gravt synskadade att de använder den vita käppen kan visserligen känna skyltarna om de har tur, men de kan lika väl råka missa dem och därmed gå rakt in i dem. Ännu värre är det när man hänger upp blommor ut mot gatan, som är i ansiktshöjd. Det är visserligen vackert för oss seende, men för synskadade är det inte så roligt att få en blomkruka i ansiktet. Synskadade behöver ofta använda färdtjänst för att tryggt och säkert nå fram till olika resmål. Färdtjänsten måste erkännas som en nödvändig ersättning för andra färdsätt som vi seende kan använda som exempelvis cykling och färd i egen bil. Kollektivtrafiken kör ju inte till alla platser i samhället. Färdtjänsten måste kunna användas när som helst . Synskadade måste också ha rätt att ta med ledsagare och barn på färdtjänsten utan extra kostnad. Det finns många begränsande regler för färdtjänsten och dessa måste ses över och förändras så att synskadade kan leva i ett samhälle som är öppet för dem. De begränsande reglerna behöver ses över för alla som är i behov av färdtjänst och således inte enbart för de som är synskadade.