mot · GR02Ub475 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 15 och 16 - Studiestöd, utbildning och forskning beslutar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Allt i tusental kronor -1 394 507 -1 610 737 -1 651 136 Bidrag till vissa studiesoc. Bidrag till vissa organisationer m.m. beslutar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: Allt i tusental kronor Utveckling av skolväsende och omsorg Särskilda insatser på skolomr. -5 000 00 Bidrag till gr.skola/gym-nasium Nationellt centrum för flexibelt lärande Allt i tusental kronor Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Statligt stöd för utbildning av vuxna -1 785 529 -1 901 224 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:20-71 finns på 25:88, 25:89 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för vissa högsk. Ersättning för klinisk forskning Allt i tusental kronor Forskning och forskarutbildning (fak.ansl) Allt i tusental kronor Rådet för forskning. Särskilda utg. för forskn.- ändamål Ökade satsningar på VR inkl. NiH Liksom tidigare anser vi att fribeloppet bör vara helt obegränsat. Regeringen bör återkomma till med förslag i denna riktning. Rekryteringsbidraget avvisas och medel för korttidsstudier förs in i studiemedelsanslaget. Hela studiemedelssystemet behöver en genomgripande förändring för att bli hållbart och transparent. Det innebär att medlen under såväl 25:4 Rekryteringsbidrag som 25:7 Bidrag till vissa organisationer flyttas till 25:2 Studiemedel. De förändringar vi redovisar av beloppen på 25:4 Rekryteringsbidrag och 25:7 Bidrag till vissa organisationer är en följd av att vi under utgiftsområde 16 med vårt budgetalternativ samlar alla vuxenutbildningar i en anslagspost. Under 25:2 har vi minskat anslagsramen med 400.000.000 kronor på grund av en annan prognos av antalet studerande. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utbildning är den avgjort viktigaste framtidssatsningen. Mot den bakgrunden är utvecklingen inom grundskola och gymnasium särskilt bekymmersam. En omläggning av politiken är nödvändig. Kommunaliseringen av skolan innebar att ett nytt styrsystem infördes i vilket statens uppgift är att sätta nationella mål och utvärdera verksamhetens resultat. Grundskola och gymnasieskola blev därmed i än högre grad en angelägenhet. Tyvärr visar erfarenheter och resultat att kommunaliseringen medfört en rad problem, vilket vi varnade för. Nuvarande situation och utmaningar som står inför ställer krav på förändringar av hela utbildningssystemet. Syftet med moderat skolpolitik är att skapa förutsättningar för att varje individ, oavsett var han eller hon bor, oavsett bakgrund eller kön och oavsett vilken skola han eller hon väljer skall kunna lägga en högkvalitativ kunskapsgrund för sitt livsprojekt. Det moderata alternativet bygger på fem övergripande mål: kunskap med kvalitet och relevans, mångfald och valfrihet, pedagogisk frihet för skolans ledare och lärare, flexibilitet och individuella kunskapsplaner, trygghet, respekt och arbetsro samt en gedigen lärarutbildning. För att nå dessa målsättningar behövs fler verktyg än de som redan finns. De moderata verktygen är finansiering via nationell skolpeng, tydlig ansvarsfördelning för vad de olika politiska nivåerna skall göra, nationell lagstiftning och styrdokument samt ett nationellt kvalitetsinstitut. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individualiserat skolsystem, en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald och konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som kan göra kvalitetshöjande prioriteringar, inte statliga projektpengar. Reformen införs stegvis. Fördelningen av platser i högskolan baseras främst på utbildningens kvalitet och studenternas val av studieort, inte regionalpolitiska målsättningar. Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än att läsa vid högskola eller universitet som inte håller högsta kvalitet, vilket lett till kö till vissa utbildningar och tomma platser på andra. Vi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever med handikapp. Vi föreslår ett inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut, som integreras i . Detta sker parallellt med att uppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet. Delar av anslaget för överförs till för att säkerställa kvaliteten och tillgängligheten i den fasta organisationen för specialskolan. Vi förordar att staten övertar ansvaret för finansiering från kommunerna . Kostnadsansvaret övertas inom ramen för ett system i vilket staten som tidigare fastställer mål, men också skall fastställa ersättningsnivåer inom ett system som vi valt att kalla nationell skolpeng. Den nationella skolpengen betalas ut till den skola som eleven valt för att täcka kostnaderna för elevens skolgång. Resurser för elever med behov av särskilt stöd anvisas särskilt utöver den vanliga skolpengen. Om staten sätter upp målen är det också staten som skall svara för finansiering. Resultaten av satsningarna inom undervisningssystemet är av strategisk betydelse för nationen såväl som individen. Det är staten som skall svara för att utbildningssystemet garanteras de resurser som är nödvändiga. Konsekvensen av förslaget är också att vi därmed får ett system som skiljer på finansiering, drift och utvärdering. Staten svarar för finansiering av skolpengen. beviljar och drar in tillstånd till skolhuvudmän och fördelar skolpengen. Driften av respektive skola sköts av skolhuvudmannen. En positiv utveckling av skolan förutsätter en liberalisering av regelverket. Den framtida nationella utvärderingen är en fråga bland annat för det nationella kvalitetsinstitut som vi vill inrätta. Det är en prioriterad uppgift att göra alla skolor mer fria och självständiga och ge förutsättningar för personal och engagerade föräldrar att ta de avgörande prioriteringarna för skolans resultat. Detta medför att roll förändras för att tillgodose den nya ansvarsfördelning skolpengssystemet medför. Elevens reella möjligheter att välja skola skall öka som professionens ställning skall stärkas. Det kommer att ge skolan helt nya möjligheter. Vi återkommer med förslag om statligt övertagande av finansieringen av hela den kommunala skolan. Vi avvecklar den skolutvecklingsmyndighet som tillkommit under 25:2. En nödvändig åtgärd för att lyfta kvaliteten i skolan är att uppföljning och utvärdering förbättras och blir mer tillgängliga för elever, föräldrar och personal. Av den anledningen reserverar vi medel under 25:87 för att bygga upp ett fristående nationellt kvalitetsinstitut med början . Det innebär att vissa delar av verksamhet flyttas över till det fristående institutet. Tillsynsverksamhet och tillståndsgivning för skolan är kvar hos . kvarvarande verksamhet förs samman med Specialpedagogiska institutets, 25:4. Anslaget under denna punkt tas bort. Vi anvisar 259.730.000 kronor mer än regeringen under 25:1. Vi anslår 24.115.000 kronor under 25:5 till utveckling av läromedel för handikappade. Det är angeläget eftersom bristen på anpassade läromedel är ett problem. Vi anslår 110.940.000 kronor mer än regeringen under anslag 25: 6, , för att säkerställa hög kvalitet i undervisningen och vid resurscentra. Vi anser att det finns behov av statliga specialskolor. För att säkerställa funktionshindrade elevers valmöjlighet och jämlikhet med andra elever har vi tillskapat ett nytt konto, 25:85 Valfrihet för funktionshindrade och tillför 300.000.000 kronor . Moderata samlingspartiet anslår inga öronmärkta medel för bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet. tillförs med vårt förslag . Vi anser att myndigheten inte skall disponera avgifter på det sätt som regeringen medger eftersom tekniken innebär att man kringgår budgetramen. Vårt förslag innebär i praktiken en lägre driftram för myndigheten som vi dessutom vill konkurrensutsätta. Anslaget under Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. 25:72 höjs med 20.000.000 kronor jämfört med regeringens förslag. Detta gör vi eftersom vi vill trygga möjligheterna för alternativa driftformer för verksamhet och forskning. Vi föreslår under 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. en något lägre anslagsram än regeringens och anslår 462.126.000 kronor. Vi avvecklar rekryteringsdelegationen och anser att delanslaget som fördelas efter beslut av regeringen är för väl tilltaget. Anslagsramen under 25:83, Utvecklingsarbete i reduceras. Vi anslår 5.000.000 kronor för . Under det nya anslaget 25:84 reserverar vi för införandet av barnskola i enlighet med den moderata partimotionen 2003/04:005. Vi förordar att staten övertar ansvaret för finansiering från kommunerna . Under anslaget 25:86 anslår vi 74.000.000.000 kronor. Kostnadsansvaret övertas inom ramen för ett system i vilket staten, som tidigare, fastställer mål men också skall fastställa ersättningsnivåer inom ett system som vi valt att kalla nationell skolpeng. Den nationella skolpengen betalas ut till den skola som eleven valt för att täcka kostnaderna för elevens skolgång. Resurser för elever med behov av särskilt stöd anvisas särskilt utöver den vanliga skolpengen. Medlen under anslagen 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna och 26:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, liksom medlen för folkhögskoleplatser på utgiftsområde 17 överförs till anslagsposten 25:88 Vuxnas utbildning. Vi avslutar utfasningen av . De som studerar inom ramen för ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Under 25:88 Vuxnas utbildning, anvisar vi därmed medel för och kvalificerad yrkesutbildning. Vår anslagsram ger utrymme för en kraftig ökning av antalet platser inom KY-utbildningen. Vi anslår för KY-utbildningen medel motsvarande 21 000 platser att ökas till 25 000 platser . Vi avsätter medel till en ny stiftelsehögskola och ytterligare en under 26:12 Två fristående högskolor. Anslagen till den akademiska grundutbildningen har sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten urholkats . Många universitetsutbildningar har härigenom blivit torftiga och antalet undervisningstimmar skrämmande få. Kvaliteten i utbildningen kan inte undgå att påverkas negativt av en sådan politik. Under 25:89 har vi samlat grundutbildningsanslagen för samtliga högskolor och universitet från anslagsposterna 25:2025:71. I den moderata budgetmotionen påbörjar vi en successiv återuppbyggnad av grundutbildningsanslagen genom att tillföra universitet och högskolor ökade resurser. Den extra satsningen utöver regeringens anslag inkluderar en kvalitetsförstärkning av lantbruksuniversitetsutbildningarna. De nya satsningarna redovisas under konto 25:89 Grundutbildningsanslag och uppgår till 146.050.000 kronor , 246.050.000 kronor och 346.050.000 kronor . Anslaget skall fördelas mellan universitet och högskolor med utgångspunkt i studenternas val. är det rimligt att lantbruksuniversiteten sammanförs med de övriga universiteten och högskolorna under utgiftsområdet. För att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt, samt hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen, krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskarutbildning. avsätter vi mer än regeringen på Forskning och forskarutbildning, Vetenskapsråden och för hälsa och medicin. Forskningsanslagen har urholkats. Det gäller såväl de tidigare fakultetsanslagen (i regeringens budget 25:2125:53 Forskning och forskarutbildning), som de medel som går till . Den angelägna mångfalden och balansen mellan olika forskningsfinansiärer har skadats. Under 25:90 har vi samlat forskning och forskarutbildningsanslagen för samtliga högskolor och universitet från anslagsposterna 25:2125:53. De nya satsningarna uppgår till 621.558.000 kronor , 480.000.000 kronor och 1.000.000.000 kr , dels för att ge den fria forskningen en välbehövlig förstärkning, dels för att stärka finansieringen av doktorander. En stor del av vår satsning på högre utbildning och forskning finns dessutom samlad under konto 26:11 Ökade satsningar på Vetenskapsråd och för hälsa och medicin 155.389.000 kronor , 155.389.000 kronor och 144.623.000 kronor . Denna åtgärd skall ses som en förstärkning av den fria forskningen och grunden för inrättandet av ett och medicin.