ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub269 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av verksamheten vid Verket för högskoleservice tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en ordentlig genomgång av VHS datasystem när det gäller antagningar via Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör uppmärksamma problemen med nonchalant bemötande hos myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ansökningar till VHS som ställer andra krav än studentbetyg bör återföras till berörda utbildningsanordnare. har det skrivits mycket om hur Verket för högskoleservice, VHS, fungerar. Människor som sökt utbildningar har av olika anledningar blivit illa hanterade av verkets personal. Några har blivit utestängda från utbildningar de tackat ja till. Några har fått felaktiga besked när de per telefon frågat om alla handlingar har kommit in som ska följa med vid ansökan till en viss utbildning. Andra har till och med blivit antagna på en utbildning de inte ens sökt. I citerades en ansvarig på VHS som sa att man antagit de studenter som svarat ja via Internet men som istället strukits med att man lät nåd gå före rätt. Frågan är om det var slarviga studenter eller ett dåligt system man benådade. Något svar på den frågan har vad vi sett i medierna inte kommit. För att kunna undvika att studenter utestängs från utbildningar de antagits till om de använder Internet när de svarar på antagningsbeskedet bör en ordentlig genomgång av datasystemet ske. Detta bör ges regeringen till känna. Andra studerande har blivit nonchalant bemötta och fått felaktiga svar av handläggare på myndigheten. Även detta är ett allvarligt problem som regeringen bör uppmärksamma myndigheten på. Problemen tycks vara störst på de utbildningar där det krävs mer än studentbetyg för att antas. Det kan vara krav på till exempel praktik eller arbetsprov. Regeringen bör uppmärksamma problemen med nonchalant bemötande hos myndigheter i stort och kräva ytterligare utrymme i utbildningar och vidareutbildningar för handläggare på myndigheter hur man bemöter människor som söker deras tjänster. Detta bör ges regeringen till känna. Problemet att VHS har svårigheter att hantera ansökningar där det ställs ytterligare krav än studentbetyg kan lösas med att antagningen återförs till berörda utbildningsanordnare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub274 · 2003-10-07 00:00:00 — Nyanländas egen medverkan i akademisk kompletteringsutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett särskilt uppdrag att ansvara för Invandrarakademin i kommande regleringsbrev. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att finansiering av Invandrarakademin vid blir permanent och inte finansieras med engångsanslag. I finns redan många kompetenta människor av utländsk härkomst med akademisk utbildning eller motsvarande från sina hemländer. Dessa tvingas ganska ofta ta arbeten som inte motsvarar deras kompetens. I finns cirka 2000 arbetssökande med utländskt medborgarskap och eftergymnasial utbildning. Dessutom finns det ett antal personer med utländsk högskoleutbildning och med svenskt medborgarskap. Regeringen har gett , , i uppdrag genom arbetsförmedlingarna att genomföra kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleexamen. Den riktade insatsen omfattar i ett första skede 2003. Utbildningarna riktar sig mest mot legitimationsyrken. Beträffande övriga akademiker kan inga akademiska kompletterings- utbildningar erbjudas. Validering av tidigare studier genomförs inte heller. Endast om det är klarlagt att det enbart fattas smärre delar av en fullständig akademisk utbildning kan en 40 veckors kompletterande högskoleutbildning med aktivitetsbidrag beviljas. är inte längre självförsörjande vad gäller akademiskt skolade personer. Arbetslivet efterfrågar fler akademiker än vad högskolan utbildar. Likväl tillvaratas inte den resurs som invandrare och flyktingar med akademisk bakgrund utgör. Mot bakgrund av detta skapades Invandrarakademin med säte i . Det är ett projekt vid som syftar till att utgöra en resurs för att invandrare och flyktingar dels skall kunna värdera sina utländska akademiska utbildningar i reella kompetenstermer men även komplettera sina utbildningar vid högskolan. Målet är att introduktionsutbildning och kompletterande utbildning skall bygga på individuella behov. Vidare skall Invandrarakademin stimulera potentiella studenter i invandrartäta områden i att efter gymnasiet fortsätta med akademisk utbildning. Härigenom stärks högskolans rekryteringsbas och dess målsättning att motverka social snedrekrytering. Resultaten visar att 21 personer antogs efter en noggrann antagningsprocess och som hade en vid geografisk fördelning. Endast två av de antagna kommer av allt att döma inte att klara sitt åtagande och kommer därför att hjälpas till annat arbete än sådant som baseras på akademisk grund. Innevarande år har fått ett särskilt uppdrag i regleringsbrevet att ansvara för Invandarakademin med projektpengar från tilläggsbudgeten. Detta är ett engångsanslag som inte säkerställer fortsatt verksamhet . För att upprätthålla långsiktigheten i detta så viktiga projekt är en permanent finansiering samt fortsättningsvis ett särskilt uppdrag i regleringsbrevet ett krav.
mot · GR02Ub277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åläggs att utarbeta historiematerial anpassat för skånsk historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om historieundervisningen i skånska skolor. Att känna sin historia skänker trygghet, ökar förståelsen för händelser i och ökar möjligheterna att tolka tecken och företeelser som styr framtiden. Historieundervisningen i skolorna har länge varit satt på undantag men trots stora brister ger skolundervisningen ändå en viss grund att stå på. Skåningarna är dock satta på undantag. historia är för de flesta helt okänd. den tvingas skåningarna läsa om som . , Dackefejden, äventyr och härjningar på kontinenten är andra exempel på svensk historia som inte har ett dugg med att göra. har en fantastisk dansk historia, har landskapet varit under tyska grevars överhöghet och en period var självständigt! Naturligtvis skall skånska ungdomar få lära sig dessa spännande perioder om sin hembygd. I tider av ökad integration i är det självklart att den gemensamma historien skall vara känd på båda sidor om Sundet. Det ökar förståelsen, ger en känsla av gemenskap och stärker känslan för vår gemensamma bygd. Att historiematerial och undervisning för skånska barn och ungdomar ges en något annan inriktning bör därför vara självklart. bör därför ges i uppdrag att tillse att skåningarna ges en för dem adekvat historieundervisning.
mot · GR02Ub278 · 2003-10-07 00:00:00 — begär hos regeringen tillskapas fler utbildningsplatser inom högre utbildning i . är den högre utbildningen dåligt dimensionerad i förhållande till folkmängden i . Det är alldeles för många studenter från som mot sin vilja tvingas ut i landet för att kunna genomföra universitetsstudier. Många av dessa skulle mycket hellre bo kvar hemma under sin studietid, och flera väljer att inte genomföra någon högre utbildning just av dessa orsaker. Om denna utveckling fortsätter kommer det att leda till färre möjligheter för företagen att rekrytera utbildad arbetskraft, och det gynnar varken företag eller den tillväxt som behövs i . Vill vi se som en stark forskningsnation är det hög tid att vi möter behovet och efterfrågan från både statlig och privat sektor, och tilldelar olika universitet och högskolor fler utbildningsplatser .
mot · GR02Ub280 · 2003-10-07 00:00:00 — Elevers rättigheter och skydd mot diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stärka elevernas rättigheter och skydd mot diskriminering. Den svenska skolan är på flera områden ett föredöme internationellt. Grund- och gymnasieskolan har bland annat tagit framsynta steg mot en mer individualiserad undervisning där den enskilde eleven skall ha reellt inflytande över sin tid i skolan. Eleven och föräldrarna har rätt att ställa höga krav på skolan. Trots detta upplever många elever att de är rättslösa och i vissa fall också maktlösa. Åtskilliga elever och lärare kan vittna om att det förekommer diskriminering på grund av kön, sexuell läggning eller etnisk/religiös tillhörighet i skolan. Såväl lärare som elever gör sig skyldiga till kränkningar. All slags diskriminering, även i skolan, är förvisso i lag förbjuden, men i praktiken är det dock inte så enkelt. Elever i grund- och gymnasieskolan omfattas inte av arbetslivets lagar mot diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, funktionshinder eller etnisk tillhörighet. De myndigheter som bevakar diskriminering (DO, JämO m.fl.) har inte haft möjlighet att driva frågor och fall annat än på arbetsmarknaden. Det finns därför ett behov av att ytterligare stärka elevernas rättigheter och skydd mot diskriminering. Inom högskolan har en ny lag mot diskriminering införts för att skydda studenter mot övergrepp. En liknande insats borde också göras i grund- och gymnasieskolan. Det är viktigt att alla elever ges ett starkare skydd, av stöd och en tydlig väg att driva sin sak.
mot · GR02Ub281 · 2003-10-07 00:00:00 — Reglerna för statsbidrag till skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utveckla reglerna för statsbidrag till skolan. Först skall konstateras att ett regelsystem behövs för statens bidrag till kommunerna för skolan. Det är rimligt att staten kan säkerställa att satsade medel på skolan också kommer skolan till del. Det är viktigt att regelsystem inte blir kontraproduktiva och därmed förfelar sitt syfte. Många kommuner står inför att elevantalet i kommer att minska . Anpassningen till de lägre volymerna är en komplicerad och omfattande process. Denna innebär att lokaler och personal måste dimensioneras så att de passar de nya förutsättningarna. Om man tar som exempel så omfattar de verksamhetsområden som är berättigande till statsbidrag cirka 2 000 anställda. Den sammantagna lönekostnaden är . När det handlar om så stora tal och att då reglera personaltätheten på en tiondel när, är en balansakt i den högre skolan, när varje tiondel motsvarar cirka 13 årsarbetare eller . Misslyckas balansakten och kommunen råkar komma under basårets 7,2 personal per 100 elever innebär det enligt nu gällande regler att kommunen mister statsbidraget. Det är mot denna bakgrund angeläget att nuvarande statsbidragsregler till skolan utvecklas, så att statens behov och intresse av att säkerställa statsbidragens användande säkerställs, som kommunernas möjlighet att anpassa sin verksamhet efter förändrade förutsättningar underlättas och stimuleras.
mot · GR02Ub284 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av treterminssystem. Högskolesystemet är i stort uppbyggt likt de studier som bedrivs på grund- och gymnasienivå med två teminer fördelade på med ett långt uppehåll . Detta när det egentligen vore mer naturligt med en högskola som i dess utformning liknar det arbetsliv studenterna efter i högskolevärlden skall erövra. Det sistnämnda är inte minst viktigt om vi vill locka fler med arbetslivsbakgrund att ta steget in i den högre utbildningen. Argumenten för en förändring av dagens tvåterminssystem på högskolan är flera. Dels ekonomiska, eftersom den långa ledigheten förutsätter att du antingen har arbete eller sparade pengar att försörja dig på. De flesta studenter måste arbeta för att få ekonomin att gå ihop vilket innebär att man inte får någon ledighet mellan terminerna.Dels den låga genomströmning och det låga antal studenter i som tar ut sin examen. Med ett treterminssystem med tre stycken 15-veckorsterminer blir utbildningen som helhet kortare och mer kompakt vilket möjliggör en snabbare genomströmning av studenterna. Förslaget måste naturligtvis grundligt utredas men en tänkbar lösning är ett system där de av studier delas upp i tre stycken 15-veckorsterminer. har du ett litet, finansierat, uppehåll vilket möjliggör vila och återhämtning. Systemet möjliggör också att man som student kan hoppa på studier i stället för dagens två samt också att man kan hoppa över en termin utan att behöva vänta innan nästa chans ges. Med en anpassning av utbildningssystemet till arbetslivet är möjligheten stor att vi också lyckas locka nya grupper, exempelvis ett större antal förvärvsarbetande till den högre utbildningen. Förändringen är något som alla vinner på, studenter som kommer igenom studiesystemet snabbare och dessutom har möjlighet att vila upp sig mellan terminerna utan att känna ekonomisk press samt staten som slipper avsätta stora resurser på studenter som aldrig går klart sin utbildning. Med anledning av ovanstående anser jag därför att en förändring från dagens tvåterminssystem med ett långt sommaruppehåll till ett treterminssystem med ett kortare och finansierat sommaruppehåll är väl motiverat.
mot · GR02Ub285 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frukostens betydelse för skolelevers inlärningsförmåga. Levnadsvanor anses vara av stor betydelse för folkhälsan. Kommittén Välfärdsbokslut finner i sin rapport och ungdomars välfärd bland annat att det finns skillnad mellan flickors och pojkars frukostvanor. Flickor äter mer sällan frukost. Det finns även skillnader efter familjetyp, social klass och föräldrarnas födelseland. Det är vanligare att barn till ensamstående förälder och barn med utrikesfödda föräldrar hoppar över frukosten. Rapporten visar att barn till högre tjänstemän oftare äter frukost och lunch. Frukosten utgör en viktig del av dagens samlade behov av näring och energi. Brist på näring försvårar inlärning och koncentration vilket får stora konsekvenser i skolarbetet. Många skolor har uppmärksammat problemet och serverar mot en smärre kostnad frukost till de elever som så önskar. Men också en smärre kostnad kan vara en klassfråga. Frågan kan ställas hur samhället kan bidra till att grundlägga goda matvanor i tidig ålder. Det är av intresse och vikt att följa och utvärdera hur de pågående försöken fortlöper för att utifrån dessa kunna ta ställning till om frukost till elever är något som bör vara det offentligas ansvar.
mot · GR02Ub286 · 2003-10-07 00:00:00 — Konfessionella skolors sex- och samlevnadsundervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att inspektera och pröva undervisningen i konfessionella skolor, vad gäller sex- och samlevnadsundervisning. Enligt läroplanen ska alla skolor ge sex- och samlevnadsundervisning till eleverna. Vi kan konstatera att har det saknats möjligheter att bedöma hur denna undervisning sker i de konfessionella skolorna. Jag välkomnar regeringens beslut att ge i uppdrag att skapa nya och skarpa rutiner och metoder för inspektion och prövning av fristående skolor. Detta innebär förhoppningsvis större möjligheter att kontrollera hur denna del av undervisningen sker även i de konfessionella skolorna. Granskningen bör innehålla såväl struktur, organisation, mål, kompetensutveckling, metoder som bemötande av eleverna. Den bör även omfatta uppgifter om hur man arbetar med frågorna kring jämställdhet och hur man tydliggör respekten för varje individs egna önskemål vad gäller exempelvis partner och andra livsval. För att eleverna i de konfessionella skolorna ska få en undervisning som ger dem möjlighet att komma in i det svenska samhället behövs granskningar och inspektioner av verksamheten. Risken är stor att det finns stora brister beträffande sex- och samlevnadsundervisningen och detta kan få till följd att eleverna får svårt att, som vuxna, känna sig delaktiga i vårt samhälle.
mot · GR02Ub287 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler veckotimmar i ämnet idrott och hälsa. Ungdomar som växer upp har blivit mer stillasittande än vad ungdomar bakåt i tiden varit. När jag själv växte upp (född ) fanns inte hemdatorer, och TV började sända ett fåtal program först . Ungdomar som växte upp var i stället ute och lekte på nästan all ledig tid. Det var bland annat mycket fotboll och på vintrarna skridskor och skidor. har ungdomarna tillgång till datorer och en mängd olika TV-program. Det har fört med sig att de oftast inte längre ägnar sig så mycket åt sport och idrott. som ungdomarna tittar på TV så äter de ofta också chips, ostbågar och jordnötter. Följden har blivit att ungdomarna väger allt mer . Enligt uppgifter från mönstringen inför värnplikt så ökar de mönstrandes vikt med för varje årskull. Resultatet blir att unga svenska män kommer allt närmare gränsen för övervikt. Enligt så har mer än en femtedel av de mönstrande övervikt. Som jämförelse kan nämnas att hade av de mönstrande 18-åringarna övervikt. Övervikt och för mycket stillasittande kan medföra förkortad livslängd. Flera vanligt förekommande sjukdomar är också relaterade till fysisk inaktivitet. Den förändrade livsstilen med mindre fysisk aktivitet innebär ett växande problem för både individen och samhället. Tyvärr är det så att barn ägnar sig allt mindre åt spontanidrott och det har också visat sig att andelen barn och ungdomar som är anslutna till idrottsföreningar sjunker. För en allt större grupp av barn och ungdom utgör skolans idrottsundervisning nästan den enda formen av träning. Det är naturligtvis ett problem att en stor grupp ungdomar får bristfällig fysisk träning. Risken är stor att vi kommer att få allt fler vuxna med försämrat hälsotillstånd och bristfälliga förutsättningar att aktivt kunna deltaga i motionsaktiviteter och friluftsliv. För en del barn har skolans idrottstimmar blivit de enda timmar där de regelbundet kommer i kontakt med fysisk aktivitet. Tyvärr är det ändå så att skolan inte har tilldelats tidsmässiga och andra resurser för att kunna ge dessa ungdomar tillräcklig fysisk aktivitet och stimulans. Av alla länder ligger näst sist vad gäller schemalagd tid för ämnet idrott och hälsa. Att få leka, springa och hoppa utgör en naturlig och viktig del i barnens uppfostran till en hel och harmonisk människa. Det är viktigt att skolans idrottstimmar blir fler, men också att de upplevs som roliga och meningsfulla av ungdomarna. Lekmomentet måste därför dominera i all idrottsutövning. Ingen skall förhoppningsvis känna sig utanför och tycka att fysiska aktiviteter är tråkiga. Om bara viljan finns är det fullt möjligt att ge barn och ungdom fler idrottstimmar utan att det går ut över andra skolämnen. Tvärtom kommer de unga att kunna tillgodogöra sig andra skolämnen bättre när de har bättre kondition och ork.
mot · GR02Ub291 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en forskarskola vid för reumatiska ledsjukdomar och artros. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en forskarskola vid för fibromyalgi och långvarig smärta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kunskapscenter för fibromyalgi.1 1Yrkande 3 hänvisat till SoU. Reumatism är en folksjukdom. Uppemot en miljon svenskar lider av någon typ av reumatisk sjukdom om man räknar in även sjukdomar i stöd- och bindvävnad. Antalet förtidspensionärer till följd av reumatiska sjukdomar har fördubblats . finns ingen bot för dessa sjukdomar men nya mediciner verkar kunna ha en god uppbromsande effekt på sjukdomsförloppet när det gäller reumatisk artrit och liknande ledinflammationssjukdomar. Kunskapen om orsakerna till dessa sjukdomar har ökat markant och drömmen om att hitta en behandling som helt stoppar upp sjukdomen t.ex. via vaccinering är inte orealistisk. har kunskapen om t.ex. fibromyalgi inte alls nått långt och här är orsakssammanhangen mycket mer oklara. Mer forskning krävs både inom de traditionella reumatiska sjukdomarna och inom fibromyalgi och smärta. Både biokemisk forskning kring orsakssambanden och klinisk forskning är viktig. finns det dock anledning att särskilt peka ut den kliniska forskningen. Bland annat behövs goda kunskaper kring långtidsbehandling med de nya typer av mediciner som finns på marknaden. Vidare krävs klinisk forskning kring hur man behandlar smärta. Den forskning som bedrivs måste vara långsiktig. Reumatisk forskning, som många andra forskningsområden, kräver uthålliga forskargrupper med en stor grad av självständighet och möjlighet att själva bedöma efterhand var de intressanta forskningsfrågorna finns. Vi föreslår därför att två forskarskolor inrättas i landet: En vid som ägnar sin verksamhet åt ledernas sjukdomar såsom reumatisk artrit, artros och liknande sjukdomar. En vid som ägnar sin verksamhet åt fibromyalgi och långvarig smärta. Båda forskarskolorna bör omfatta 1020 aktiva doktorander och pågå i åtminstone , d.v.s. minst tre generationer av doktorander. Det är viktigt att de båda universiteten får full kostnadstäckning för de båda skolorna, inte bara vad avser lön till doktorander, utan också för handledning och overheadkostnader. Hur fördelning av pengar till tjänster och projekt sker, bör vara upp till ledningen för respektive forskarskola. De bör dock uppmanas att tillåta att även grupper utanför det egna ingår i verksamheten. I samband med forskarskolan kring fibromyalgi och långvarig smärta borde det dessutom bildas ett särskilt vars uppgift ska vara att, på ett bredare plan, skapa nätverk mellan olika forskargrupper inom landet och att sprida kunskap om behandlingsmetoder inom och utom landet.
mot · GR02Ub293 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att alla landets elever i högstadiet eller i gymnasieskolan får besöka och . besöks av ett stort antal skolklasser och detta är intressant både för elever, lärare och för oss riksdagsledamöter. Det är viktigt att intresset för demokrati och samhällsfrågor väcks och en hjälp på vägen att väcka detta intresse skulle kunna vara ett besök i . Dessutom är det viktigt att eleverna ges möjlighet att besöka landets huvudstad och några av alla de sevärdheter som finns här. Möjligheter för olika skolor att genomföra dessa besök är av förklarliga skäl väldigt skiftande. Skolklasser i kan till små kostnader ta sig till på , medan kostnaderna för elever i , , , eller är otroligt mycket högre. Vid en internationell jämförelse kan vi konstatera att ett flertal länder har specialdestinerade bidrag till de kommuner som låter sina ungdomar besöka det nationella parlamentet. Detta bidrag utjämnar kostnaderna som beror på avståndet till huvudstaden. Detta har inneburit att alla ungdomar oavsett var de bor i landet fått möjlighet att besöka de centrala institutioner som finns i landets huvudstad. Ur ett demokratiskt perspektiv har man i dessa länder alltså nått betydligt längre än vi i . När dessa ungdomar uppnår rösträttsåldern har de ofta ett större intresse av att delta eftersom de har större kännedom om och dess arbetssätt. Ambitionen skall vara att öka ungdomars intresse och kunskap om politik och det politiska systemet. Vårt förslag är därför att regeringen får i uppdrag att utarbeta en strategi för att ekonomiskt underlätta för alla högstadie- eller gymnasieklasser i att under sin skoltid få besöka och .