mot · GQ02A318 · 2003-01-01 00:00:00 — Det bekräftar uppfattning att det är ge- nom att stödja föräldrarna som man bäst hjälper barnen, inte genom styrande bidrag. Vi förespråkar att ansvar och resurser ges till föräldrarna. Ett sätt är att an- förtro föräldrarna ansvaret att själva utforma sin vardag och kunna välja den barnomsorgsform som de anser bäst. förslag till barnom- sorgskonto ger föräldrarna denna viktiga valmöjlighet. De ekonomiska villko- ren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraför- säkring, möjlighet till föräldraledighet i åtminstone med tillgång till barnomsorgskontot, tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap och arbetsliv. Skolan står inför stora utmaningar inte minst med tanke på den problema- tiska arbetsmiljösituation som råder på många skolor. För stora klasser med få lärare, mobbning och andra problem, bidrar på flera håll till att skapa en skolmiljö som orsakar ökad förekomst av stress. Om detta kombineras för eleverna, med långa vistelser borta från hemmet utan tillräck- lig tid för vila, ökar riskerna för stress. Alltfler barn uppvisar olika stressym- tom, och detta fenomen sprider sig allt längre ner i åldrarna. Fritidsverksam- het för skolbarn, den så kallade skolbarnomsorgen, sker ofta i skolans lokaler, med samma kamrater. Arbetsdagarna för många barn blir . 2 002 /0 3:A318 Föräldrars möjlighet till flexibel förläggning av arbetstiden skulle därmed öka möjligheten att minska barnens dagliga vistelsetid i skolrelaterad miljö. Kommittén Välfärdsbokslut konstaterar i sin rapport (SOU 2001:52) att fyra av tio barn och ungdomar känner sig stressade. Man anger flera olika orsaker som kan ligga bakom detta faktum, till exempel att barn med goda relationer verkar må bättre än barn med sämre sociala relationer. Detta visar att det är viktigt att föräldrar får större möjligheter att planera sina liv utifrån barnens behov. Självklart påverkas också barn och ungdomar av skolmiljön. Om förskoleläraren eller läraren är stressad är risken stor att det smittar av sig på barnen. Föräldrar önskar en mer flexibel arbetstid, inte kortare detta i första hand för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det visar en undersökning som Hem och Skola gjort. Av föräldrarna är det som anser att flexibel arbetstidsförläggning är bästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar möjligheten att också ha mer tid för sina barn när de nått skolålder eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Det möjliggör för föräldrar att följa med till både tandläkaren och simhallen. Distansarbete utförs oftast från hemmet och kan ibland kombineras med en helt fri förläggning av arbetstiden till vilka av dygnets timmar som helst. Genom att ha kontakt med sin arbetsplats via dator har nya möjligheter öpp- nats för distansarbete. Många föräldrar finner denna kombination vara ut- märkt. Då kan man ägna sig åt barnen under deras vakna timmar och arbeta när barnet sover eller befinner sig i skolan. Man minskar också restiden. distansarbetar cirka 200 000 människor i landet. Vi ser också positivt på så kallad job-sharing, där två parter med likartad kompetens delar på ett jobb för att klara till exempel barnomsorg på ett famil- jenära sätt. Arbetstidsförläggning som går väl att förena med familjeliv är en angelägenhet för framtidsinriktade arbetsgivare. Stress är som tidigare nämnts inte enbart en arbetsmarknadsfråga. För många kvinnor är stressen utanför jobbet det stora problemet. Professor vid påpekar att hela den sociala situationen kan utlösa utbrändhet. De flesta män uppger situationen på arbetsplatsen som den främs- ta källan till stress. För kvinnor är livet utanför jobbet en minst lika viktig stressfaktor, menar professor som arbetar med kvinnor med stressrelaterade sjukdomar. Studier gjorda och mit- ten av visar att kvinnor generellt sett har större utsöndring av stresshormonet noradrenalin. stiger kvinnans adrenalinhalt kraftigt och når sin topp . Då har mannens stresshormon lagt sig tillrätta efter en liten topp . En studie på 300 kvinnor, som vårdats för akut kranskärlssjukdom i åldern , visade att den stress som var förknippad med familjelivet utgjorde den största faran för hälsan. Många män i den yngre generationen har en situation som mer liknar kvinnans, tror . Dock finns det inga stu- 2 002 /0 3:A318 dier som undersökt detta. anser att stressen måste minska också i hemmen. Möjligheten att köpa privata tjänster såsom städning, tvätt, trädgårdsskötsel, reparationer av huset, fönsterputsning, bilvård och så vidare, måste öka. Det ger möjlighet för familjer att frigöra tid för fri användning istället för att, som , producera alla dessa tjänster själva. Sänkt skatt på hushållstjänster skulle ge lägre priser och ett antal nya jobb. Det skulle möj- liggöra även för låg- och medelinkomsttagare att kunna välja bort arbetsupp- gifter i hemmet till förmån för andra aktiviteter alternativt vila. För många människor, främst kvinnor och småbarnsföräldrar, är dubbelar- betet mest påfrestande inte arbetstidens längd i sig. På grund av våra höga skatter lägger vi i ned mycket tid på sådant som man köper i andra länder. Om vi vill lätta på arbetsbördan är det bättre att skapa förutsättningar för alla att köpa hushållstjänster än att sänka arbetstiden för alla. Det kan ske genom att hushållstjänster berättigar till en skattereduktion på av arbetskraftskostnaden. En sådan reform skulle förbättra förutsättningarna för den vita marknaden för hushållstjänster. Det skulle öka jämställdheten, efter- som det fortfarande ofta är kvinnorna som har huvudansvaret för hemmet och barnen. Genom vårt förslag tror vi att fler kommer att köpa hushållstjänster och därmed också underlätta för både män och kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. Vidare skulle vårt system öka sysselsättningen och göra många svarta jobb vita. Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Ett ökat utrymme av självvalda arbetstider ger också en positiv inverkan på arbetsklimatet och minskar stressfaktorn. Enligt SCB:s statistik anser av alla anställda att de har inflytan- de över arbetstidens förläggning. Andelen har ökat markant . Detta system gynnar alla parter på arbetsmarknaden. Sju av tio företag tilläm- par en flexibel förläggning av arbetstiden. Arbetstagaren har önskemål om att få påverka arbetstidens förläggning. Arbetsgivaren har önskemål ut- ifrån verksamhetens behov. Givetvis kan konflikter i önskemålen uppstå. Dessa kan bara lösas med hjälp av dialog och med stor öppenhet för nya ar- betstidsmönster. Försök med olika slag av flexibel arbetstid pågår runtom i , såväl inom offentlig som privat verksamhet. Timbanker, tvättstugescheman, po- ängmodellen, med flera, har alla det gemensamt att de tar hänsyn till varje anställds enskilda önskemål om förläggning av arbetstiden. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstaga- re i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. Vi ser positivt på regler som skapar goda förutsättningar för par- terna att i kollektivavtal finna väl balanserade lösningar mellan verksamhe- tens och de anställdas krav. 2 002 /0 3:A318 För arbetstagaren är det positivt att, utifrån verksamhetens behov och ar- betslagets möjligheter, kunna förlägga arbetstiden på ett sätt som gör det möjligt att kombinera arbete med exempelvis studier, tid med barnen eller fritidsaktiviteter. Obekväm arbetstid kan exempelvis för småbarnsföräldrar vara tidpunkten för hämtning på daghem, för andra tidig morgon och för ytterligare andra kan det vara kvällar. Även arbetsgivaren gynnas av en friare användning av arbetstiden. Möj- lighet till säsongs- eller efterfrågeanpassad arbetstid ökar chansen att behålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vid minskad orderingång. Då kan den totala arbetslösheten pressas ner och antalet sysselsatta öka. Undersök- ningar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verk- samheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Forskning visar att stress kan vara positiv , men att ris- ken för utbrändhet vid långvarig stress ökar. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver semester- lagen (SFS 1977:480) rätt . Vi föreslår att av den semester som utgår ska regleras enligt nuvarande lag, med uttag av och sammanhängande perioder. Betald semesterledighet utöver de ska kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov. Denna del blir då möjlig att ta ut också som arbetstids- förkortning per dag, , eller att spara till en riktigt lång semester. För att öka individens frihet vill vi i detta avseende förändra semes- terlagen med ett tillägg i 10 § andra stycket så att betald semester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i denna del. Den kompetensrelaterade stressen i arbetslivet uppkommer då människor upplever att de inte har nödvändig kompetens för sina arbetsuppgifter. Det handlar ofta om att ny teknik eller en ny organisation har införts. Nya fackbe- grepp lanseras ideligen som informationsflödet ökar totalt. Språkli- ga svårigheter drabbar förstås på ett särskilt sätt våra nya svenskar. Den tid är förbi när man skaffade en utbildning som sedan räckte för ett helt yrkesliv. Halveringstiden för kunskap accelererar och nödvändiggör för många att kontinuerligt uppdatera och uppgradera sin kunskap. Arbetsgivaren har ansvar att tillse att erforderlig kunskap ges i samband med att ny teknik introduceras. Certifiering av olika slag har medverkat till en omfattande kompetenshöjning på många företag. Arbetstagaren har ett ansvar att se till att anställningsbarheten inte minskar. är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomiskt möj- ligt att ta ledigt för studier. Ett individuellt kompetenssparande ger den en- skilde möjlighet att ta ansvar för sitt eget liv och sitt eget lärande. Det ligger naturligtvis i den enskilda människans intresse att genomgå utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det underlättar också för äldre arbetstagare 2 002 /0 3:A318 att konkurrera med yngre människor som har en mer aktuell utbildning, något som visat sig bli allt svårare i dagens arbetsliv. För arbetsgivaren ger individuellt kompetenskonto tillgång till personal med uppdaterade kunskaper och större engagemang. Det ger möjlighet att utnyttja tider med låg arbetsbelastning för studier och att trots detta behålla personal. En självklar effekt blir att produktiviteten ökar och att de anställdas trygghet förbättras. föreslår att såväl arbetsgivaren som arbetstagaren ska kunna avsätta upp till ett basbelopp . Pengarna ska vara avdragsgilla och beskattas först vid uttag. Medlen i det individuella kompetenskontot kan placeras på valfritt sätt. Arbetstagaren bestämmer själv över inriktningen på studier för egenhändigt avsatta medel. Överenskommelse mellan båda parter sker vid nyttjandet av de medel som arbetsgivaren avsatt. Kompetensutveckling i alla former stärker individen för att klara arbetslivets krav. Studier blandat med arbete ger and- ningshål i tillvaron. Vi utvecklar tankarna om individuellt kompetenssparande i en särskild fyrpartimotion. 9.6Arbetsrelaterad ohälsa i offentlig sektor Offentlig sektor toppar statistiken över såväl antalet långtidssjukskrivna som korttidsfrånvaron på arbetet. En särskild genomlysning bör göras av den of- fentliga sektorns speciella problem. Hur uppnås ökade möjligheter till delak- tighet och inflytande i offentlig sektor? Hur kan staten och kommunerna svara upp mot den kompetensutveckling som krävs för att framtiden ska bli hanter- lig för personalen? Den offentliga sektorn har stora rekryterings- problem inom skola, vård och omsorg. Det är viktigt att största ar- betsgivare tar sitt ansvar på allvar. Erbjudande om trygga jobb, med möjlighet till flexibel arbetstidsförläggning och rik möjlighet till kompetensutveckling, är några viktiga faktorer för framtidens personalpolitik inom offentlig sektor. Extra viktigt är det med tanke på att kvinnor är överrepresenterade i ohälso- statistiken. Många yrkesgrupper inom offentlig sektor domineras av kvinnor. Att minska ohälsan bland dessa grupper är alltså i allra högsta grad ett led i arbetet för ett jämställt samhälle. I vår jämställdhetspolitiska motion 2002/03:A242 anger vi en rad konkreta åtgärder för att komma till rätta med dagens problem. 9.7Mångfald inom vård och omsorg För är inte det viktiga vem som utför den vård och omsorg som vi tillsammans betalar med skattemedel. Flera olika vårdgivare kan dock stimulera till nytänkande och tillföra vården nya dimensioner. Privata, koope- rativa och ideellt drivna alternativ ska ges förutsättningar att utvecklas. Vård- personalens insatser är nyckeln till god vård. 2 002 /0 3:A318 och högre löner, bland annat genom att fler vårdgivare och karriärvägar till- kommer, blir personalen inom vård och omsorg friskare och vården blir bätt- re. Tendensen att de långa sjukskrivningarna ökar indikerar att det tar alltför från det att sjukdom bekräftats tills rehabiliteringsåtgärder sätts in. Den kaotiska situation som råder, med långa köer på många vårdinstitutioner, spolierar människors möjligheter till snabbt återhämtande. Rehabiliteringsti- den förlängs väsentligt ju längre man tvingas vänta på vård. Trots att antalet långtidssjukskrivningar har ökat dramatiskt är antalet rehabiliteringsinsatser oförändrade. Det är misshushållning med mänskliga och samhälleliga resurser då män- niskor är sjuka längre än nödvändigt. menar att en vårdga- ranti, fler vårdplatser och mer resurser behövs inom vården. Bland de drygt 460 000 personer som lämnat arbetsmarknaden med förtidspension finns med all säkerhet många som kunnat komma tillbaka om de fått rehabiliter- ingsinsatser snabbt. Vi vill införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring i linje med ut- redningen Rehabilitering till arbete (; SOU 2000:78). anser att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga sektorerna (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkrings- kassa) till en offentlig huvudaktör som har motsvarande ansvar men olika mål och medel. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även individen äger självfallet ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. Denna nya och samordnade rehabiliteringsförsäkring ska gälla från . Den totala helårseffekten skulle bli en satsning på totalt cirka 2,7 miljarder. Halva detta belopp satsas därför 2003, och åren därefter är den samordnade försäkringen fullt utbyggd. Detta innebär att den kommande treårsperioden satsar 6,75 miljarder på rehabilitering och en ökad hälsa i arbetslivet. anser att denna satsning kan leda till stora vinster för den offentliga sektorn. När man läser regeringens texter och lyssnar på debatter slås man av hur dogmatiskt regeringen ser på orsakerna till sjukfrånvaron. Arbetsplatsens beskaffenhet och arbetsmiljön verkar vara de enda faktorer som påverkar om människor mår dåligt och sjukskriver sig. Med ett sånt snävt fokus kommer man inte att komma åt problemen. har ett betydligt bredare fokus. Utan att förringa arbetsplatsens betydelse i sammanhanget menar vi att det finns ett flertal orsaker till den ökade sjukfrånvaron. 2 002 /0 3:A318 måste självfallet arbeta på ett aktivt sätt med såväl fysisk som psykisk ohälsa. Verket bör fungera som en närvarande och uppsökande samarbetspartner för de företag, organisationer och offentliga förvaltningar som vill ha råd och stöd i arbetet med fysisk och psykisk ohälsa. Arbetet med arbetsrelaterad stress bör ske med det breda perspektiv som angivits i denna motion. Det förebyggande arbetets betydelse kan inte överskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighet att genomföra systematiskt arbetsmiljöarbete på varje arbetsplats. Hela personalen ska involveras i arbetet. Det ger en ökad medvetenhet om hur ett hälsofrämjande arbetsliv kan skapas så att människor trivs och mår bra.