mot · GQ02Fi15 · 2003-05-05 00:00:00 — Mer än hårda påfrestningar på först arbetslöshets- och sedan sjukförsäkring har bland annat visat på problemet som ligger i att dessa system nu är direktkopplade till statskassan. Det borde vara mer genuina försäkringar, som hålls i huvudsak åtskilda från statens budget och som har regler som tryggar att de förblir finansiellt stabila även under samhällsekonomiska och andra påfrestningar. Arbetsmetoden med försök till brett samförstånd kring hållbara principer och kring att dessa försäkringars viktiga sociala skyddsfunktioner för enskilda människor ska tryggas borde kunna användas igen. De utomordentligt stora påfrestningar som drabbat sjukförsäkringen, och som regeringen åter redovisar i vårpropositionen, har gjort en socialförsäkringsreform ännu mer angelägen. Så som situationen är måste dock en rad förbättringar av sjukförsäkringens sätt att fungera göras redan på kort sikt, och det gäller inte minst att det åter måste bli tillåtet med en finansiell samordning byggd framgångsrika försöksverksamhet. Men även den långsiktiga uppbyggnaden av försäkringen behöver ses över. Behovet av detta understryks ännu mer av de följder av regeringens politik som kan avläsas i vårpropositionen. 15.3 En socialförsäkring ska vara en social försäkring Av central betydelse vid en socialförsäkringsreform är att försäkringsmässigheten upprätthålls och stärks. Det bör så långt möjligt finnas ett direkt samband mellan inbetalda avgifter och förmåner, och av detta följer att principen ska vara att där inga förmåner finns ska inga avgifter tas ut. Att det budgetmässiga läget gjort att en sådan förstärkning av socialförsäkringarnas mest bärande princip åter skjutits är mycket olyckligt, även om det just nu inte går att undvika. Det är nu viktigt att inte förlora målet ur sikte taket i socialförsäkringarna ska sättas så att det stora flertalet inkomsttagares inkomster ligger under taket. Det ska för de allra flesta räcka att betala till den allmänna försäkringen som omfattar alla för att veta att man har en ekonomisk trygghet för hela eller större delen av sitt inkomstbortfall när man är sjuk eller vill vara hemma med sitt barn. Egenavgifter för löntagare bör prövas som en viktig del av finansieringen av reformerade socialförsäkringar. Om löneskatter som tas ut helt eller delvis ersätts med egna försäkringspremier (egenavgifter), som lönerna ökas lika mycket, blir det än tydligare att det man betalar för är just en egen försäkring. Egenavgifter bör dock inte vara den enda finansieringskällan. I pensionsreformen delades genom en kompromiss finansieringen på egenavgifter, arbetsgivaravgifter samt för fördelningspolitiska inslag bidrag från statsbudgeten Sjukförsäkringens och arbetslöshetsförsäkringens olika uppgifter gör också att finansieringen bör ha fler inslag än de som finns i pensionssystemet. Att avgifterna till sjukförsäkringen är oberoende av den enskilda människans risk är av central betydelse. Det är bland annat denna fundamentala sak som hotas om sjukförsäkring alltmer ersätts av sjuklön, något som regeringen i vårpropositionen dessvärre vill gå vidare med. Däremot är det tänkbart att skillnader i kollektiva risker kan motivera särskilda avgiftsuttag eller nedsättningar. Arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen kan variera mellan olika slag av arbetsgivare som har olika genomsnittliga ohälsotal (kommuner eller privata, stora eller små o.s.v.). För- och nackdelar med olika sådana variationer av avgifter med hänsyn till kollektiva risker bör studeras i den parlamentariska arbetsgrupp som bör förbereda en bredare socialförsäkringsreform. Detsamma gäller avgifter på varor eller aktiviteter som vållar olyckor eller sjukdomar och som därmed belastar sjukförsäkringens finanser. När det gäller sjukpenning, aktivitetsersättning och sjukersättning (tidigare förtidspension) som vållas av trafikolyckor bör kostnaderna tas ut på den lagstadgade obligatoriska trafikförsäkringen. En sådan finansiering bör vara införd redan innan en större socialförsäkringsreform är klar. 15.4 Frikoppling från statsbudgeten Ändringar av avgifter eller förmåner ska bara kunna ske när det är försäkringsmässigt motiverat, aldrig för att staten behöver pengar. För förtroendet för sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna är det viktigt att de inte blir använda som en allmän budgetregulator bortsett från sådana exceptionella lägen då en allvarlig ekonomisk kris som gör statsbidrag och ökad skattefinansiering nödvändiga därför att belastningen blir större än vad fonderingen är beräknad för att klara av. Men socialförsäkringar som i huvudsak frikopplas från statens budget ska också fungera tillsammans med systemet med utgiftstak. De ska tillsammans med dessa medverka till en långsiktigt hållbar statsfinansiell utveckling. Det kan inte godtas att socialförsäkringarna frikopplas från statens budget utan att förses med mekanismer som gör att deras finansiella stabilitet upprätthålls. Okontrollerad uppbyggnad av ackumulerade underskott kan inte accepteras. Tvärtom ska tendenser till obalans utlösa tidigt verkande beslut för att återställa den finansiella hållfastheten. I den nya socialförsäkringen måste också beaktas att arbetslivet inte ser ut som . Människor kommer att i högre utsträckning gå ut och in i vanliga anställningar, studier, egenföretagande etc. Detta måste beaktas i socialförsäkringen liksom att människor kommer att vara internationellt rörliga på ett helt annat sätt . bör, inte minst med tanke på den krissituation i en av de mest centrala socialförsäkringarna som finns redovisad i proposition /03:100, ge regeringen till känna vad som i den här motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk arbetsgrupp för socialförsäkringsreform och om huvudinriktningen av dess arbete. Det vi här och i tidigare motioner framfört om det mer detaljerade innehållet i en reform är ett bidrag från vår sida till diskussionen i en sådan arbetsgrupp. Vad gäller sjukförsäkringen finns en rad andra förslag, som inte upprepas här, i särskilda fp-motioner om sjukvårds- och sjukförsäkringsfrågor i de båda propositionerna 2002/03:89 och 100. Tillsätt en bred utredning för att reformera socialförsäkringarna i samma riktning som pensionsreformen. 16 Jämställdhet ger tillväxt Jämställdhet handlar om makt. Kvinnor har mindre makt än vad män i allmänhet har. Kvinnor har också mindre pengar än vad män generellt har. Pengar har inga fördomar. Det har bara de som äger pengarna. Det är därför inte kapitalets fel att det fortfarande finns så få kvinnor på ledande positioner i näringslivet; i bolagsstyrelser eller de högsta chefsbefattningarna. Det är kapitalägarnas. Docent har på regeringens uppdrag genomfört en kartläggning av kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå (Mansdominans i förändring, SOU 2003:16). En liknande utredning genomfördes , på uppdrag av . På har andelen kvinnor i bolagsstyrelser ökat från till , i ledningsgrupper från . Detta kan delvis bero på att tidigare offentlig verksamhet blivit privat, men i stort går det framåt om än ack så långsamt. När det gäller löneskillnader har förändringen i stort helt gått i stå. Kvinnor tjänar fortfarande i genomsnitt för varje hundralapp en man tjänar. Trots att kvinnor är bättre utbildade än män i vårt land (har högskoleutbildning mot bland männen) tjänar de mindre. Detta går till stor del att förklara men inte försvara med yrkes- och arbetsgivarsegregation och kvarstår en skillnad på någon eller några procentenheter som helt enkelt inte går att förklara med annat än diskriminering. Man brukar säga att lönen är en sorts mätare på vad man är värd. Trots detta finns det nog lika få som på fullt allvar tror att kvinnor är underlägsna männen som det finns äkta rasister. Notabelt är att enligt ligger gendergap över EU-genomsnittet (kvinnor tjänar i genomsnitt av vad männen gör i EU). I startas 2,5 företag per 100 kvinnor, i andra jämförbara länder är siffran den dubbla, i den tredubbla. Allt detta beror i hög grad på att de strukturer som konserverar kvinnors och mäns könsroller i hög grad består. Jämställdhet handlar om makt. Vägen till jämställdhet går via mer makt åt kvinnorna själva, inte genom mer makt åt staten. 16.1 Rättvisa löner och arbetsvillkor Om vården och skolan i längden ska kunna attrahera personal behöver arbetsvillkoren radikalt förbättras. Detta är också nödvändigt för att kunskap, kompetens och entusiasm hos medarbetarna ska komma till sin rätt. Detta skapar bra kvalitet både i arbetsvillkor och i utförande. har länge förespråkat en långsiktig plan för en successiv höjning av löneläget i de stora kvinnodominerade yrkesgrupperna i den offentligt finansierade tjänstesektorn. Ett argument vi använt för att det bör finnas fler arbetsgivare inom den offentligt finansierade verksamheten är att det gör det lättare att pressa upp lönerna. När vi i samband med vårt tioårsprogram för skattesänkningar analyserat förutsättningarna har vi särskilt reserverat utrymme för en höjning av det relativa löneläget i den offentliga sektorn eller, för att uttrycka det lite rakare: inte utlovat större skattesänkningar än att vi tror att pengarna räcker till hyggliga löneökningar för de anställda inom vård, utbildning, äldreomsorg m.m. Huvudprincipen bör emellertid vara att lönerna i den offentliga sektorn sätts i en process där den partipolitiska inblandningen i själva förhandlingsfasen hålls nere. pågår en konflikt mellan och av detta skäl väljer vi att i detta dokument inte ytterligare kommentera lönefrågorna. Att vara en bra arbetsgivare handlar inte enbart om att ge sina medarbetare mer pengar i lönekuvertet. Det handlar också om att ge dem makt över sin arbetstid och arbetets utförande liksom möjlighet till fortbildning och utveckling inom sitt yrkesområde och förbättringar av den fysiska såväl som psykiska arbetsmiljön. I den offentliga sektorn klagar många på ständiga omorganisationer och svårigheteratt få komma till tals. Stark ställning får man som anställd först när man kan byta arbetsgivare - och den möjligheten finns alltför sällan om man är offentliganställd och trivs med sitt rkesval men inte med sin arbetsgivare. Den stora utmaningen på detta område är därför att bryta upp de offentliga monopolorganisationerna och släppa in konkurrerande arbetsgivare. 16.2 Vägen till ökad jämställdhet går via delat ansvar för hem och familj Stress och press måste det vara vår tids devis? Få saker i livet kan anses vara rättvisa i den bemärkelsen att lika villkor och förutsättningar gäller för olika människor. Men tiden, indelad , timmar, dagar, månader och år, är lika lång eller kort hur vi än väljer att använda den. Dygnet har inte fler än för direktören än lokalvårdaren. Jobb, ansvar för hem och familj samt eventuellt någon tid för annat allt det ska inrymmas på dygnets . Detta kan kallas livspusslet. Många människor får inte hop sitt pussel. Allt kan givetvis inte förändras med politiska medel men vi måste titta noga på de olika delar i en individs hela livssituation som har beröring med politiken. Ska växa måste människor kunna växa. Och för att människor ska kunna växa måste de känna att deras vardagsliv är hanterbart. Villkor på jobbet, föräldraansvar, barnens skola och hushållsarbetet måste fungera. Kvinnors fria tid är mer fragmenterad än vad männens fria tid är enligt tidsstudier som gjorts. Det konstateras vidare att den största förändringen vad gäller tidsanvändning är den kvinnor använder för hemarbete. Kvinnor ägnar i genomsnitt per dag mindre tid till hemarbete nu än . Kvinnornas minskade hemarbete har inte motsvarats av någon ökning av männens insatser. Tvärtom har män minskat hemarbetet ( Tid för vardagsliv Kvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91 och 2000/01, ). Sjukskrivningstalen ligger på en rekordhög nivå. Värst drabbade är kvinnorna. En av orsakerna till denna utveckling är sannolikt att kvinnor tvingas stressa extra för att många män inte tar sitt ansvar för hem och barn. Pappornas utnyttjande av föräldraförsäkringen ökar ytterst långsamt. När det gäller vård av sjukt barn står pappornas andel i princip stilla . Andelen föräldradagar som tas ut av pappor har bara ökat från vid pappamånadens införande . (Källa: .) Den snabba ökningen av kvinnors ohälsa är ett nytt exempel på de strukturella skillnader mellan könen som finns i vårt samhälle. När problemen med den stressrelaterade ohälsan ska angripas är ett könsperspektiv nödvändigt. Kvinnor har generellt mindre makt än män över sina egna liv och sin egen vardag och arbetssituation. De orättvisa kvinnolönerna är det synliga kvittot på en orättvis arbetssituation. Löneskillnaderna kommer att bestå så länge löneskillnaderna mellan män och kvinnor bidrar till att det oftast blir kvinnan som stannar hemma en större del av föräldraledigheten. Detta är ett tydligt exempel på mönster och strukturer som måste brytas för att vi ska få ett jämställt samhälle. Nyckeln till ett föräldravänligare arbetsliv är i mångt och mycket att ge möjlighet till delat ansvar för familj och barn. Attityden till föräldraansvar måste förändras. Därför vill vi införa en jämställdhetsbonus, som innebär att det föräldrapar som delar mer på ledigheten får höjd ersättning för den delade delen. För varje uttagen månad som motsvaras av en månad som den andra föräldern tar ut, utgår ersättningsnivå istället för . Det är en långsiktig vinst för familjen att kvinnan har ett bra jobb och god löneutveckling. Eftersom kvinnan i normalfallet redan är efter löne- och karriärmässigt så kostar det mindre för familjen att det är kvinnan som tar huvudansvaret för föräldraledigheten. I och med det uppstår också det mönster som gör att även kvinnan fortsättningsvis tar huvudansvaret för det dagliga hushållsarbetet och barnen. Detta förstärks av normer, könsroller och förväntningar. 16.4 Köp fri tid Många vill satsa på både barn och jobb. Att betala för vår- och höststädningen, att hyra en målare för att måla fönstren och kanske någon som också kan tvätta dem det är långt ifrån möjligt för de flesta svenska hushåll. Detta trots att stressen och kraven att hinna med barn, familj och jobb på dygnets . vill därför sänka skatten på hushållsnära tjänster så att det vita timpriset blir . 16.5 Ett föräldravänligt arbetsliv Många kvinnor och några män vittnar om att de blir sämre behandlade på arbetsplatsen efter en föräldraledighet, med omplacering, och i vissa fall drabbas till och med föräldralediga och gravida hårdare vid uppsägningar. Givetvis kan inte småbarnsföräldrar undantas från risken att bli av med sitt arbete, men alltför mycket talar för att det kan behövas skärpta skydd för föräldralediga och gravida. Detta ansvar ligger uppenbart på såväl arbetsgivare som fack. En reformerad arbetstidslagstiftning är en viktig del i ett mera föräldravänligt och mindre stressat arbetsliv, där den enskilde får större inflytande över såväl längd som förläggning av arbetstid. Upprätta en långsiktig plan för rättvisa löner och arbetsvillkor i de kvinnodominerade yrkena i vård och utbildning. Ge möjligheter till den enskilde att få makt över arbetstid, arbetsorganisation och arbetsmiljö även inom den offentliga sektorn. Inför rätt att bli sin egen och att kunna byta arbetsgivare. Delat ansvar för barnen inför jämställdhetsbonus i föräldrapenningen. Köp fri tid, inför skatterabatt på hushållsnära tjänster. 17 Rättssäkerhet ger förutsättningar för tillväxt En fungerande rättsstat är en förutsättning för tillväxt, utveckling och för att samhället i stort ska fungera. Utan en fungerande rättsstat minskar människors vilja att ta ansvar och risker. Välfärd och tillväxt i kräver att regelverket erbjuder stabilitet och förutsägbarhet. Avgörande är att medborgarna känner säkerhet och trygghet i sin vardag. En grundläggande uppgift för samhället är att förebygga och lagföra brott. Om staten misslyckas i denna uppgift drabbas medborgarna på flera sätt. Kostnader för brott och för att förebygga brott övervältras slutligen på den enskilda människan eller det enskilda företaget. Enligt en undersökning som gjort 2001 på uppdrag av , anser av de tillfrågade företagarna att staten ger dem dåligt eller mycket dåligt skydd mot brott. Privata bevakningslösningar tvingas fram och risken för s.k. medborgargarden ökar. Enligt samma Sifo-undersökning uppskattades företagarnas direkta kostnader för brott och för att förhindra brott till . Detta tillsammans med att uppklarningsprocenten för brott är alldeles för låg enligt statistik från låg den på totalt för samtliga brott. Polisbristen är stor över hela landet och att fängelserna är överfulla och rehabiliteringsprogrammen fungerar dåligt, ger en bild av ett rättsväsende som inte uppfyller de krav man kan förvänta sig. Resursbristen inom polisen är väl känd. Tilltron till rättssamhället är beroende av en fungerande polis. För detta krävs ökade resurser till att anställa fler poliser, till vidareutbildning, för att förhindra nedläggning av polisstationer, att upprätthålla närpolisreformen och att byta ut undermålig och föråldrad utrustning. Ökade resurser till och reformering av rättsväsendet. 18 Infrastruktursatsningar för tillväxt Vid sidan av de institutionella förutsättningarna för tillväxt som avgörs av skatter, företagarklimat, kunskapsförsörjning och arbetsmarknadens regler är det på ett högst konkret sätt infrastrukturen som hjälper eller stjälper ekonomins utveckling. Därför är det viktigt att vi i har en infrastrukturpolitik som tar sin utgångspunkt i att tillväxt är något bra och nödvändigt för att vi ska kunna stärka de välståndsbildande krafterna. Dessvärre har den förda regeringspolitiken under den förra mandatperioden präglats av en felaktig politik på infrastrukturområdet. Förslagen som lagts har varit sena, bristfälliga och otillräckliga. Ingenting tyder heller på att situationen blir bättre. Liksom när det gäller företagsamhet så är den fria konkurrensen grunden för trafikpolitiken. Fri konkurrens tillgodoser den enskildes val av transportslag vare sig det gäller transport av gods eller människor. Fri konkurrens inom alla transportslag är en förutsättning för att vi ska kunna uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt. föreslår en omfattande avreglering av trafiksektorn. För att detta ska fungera så krävs det att de statliga myndigheterna bejakar konkurrensen. Statliga monopolverk som och måste agera på ett sådant sätt att gamla dominanter, t.ex. SJ eller SAS, inte favoriseras genom att erhålla de bästa spårlägena eller de bästa starttiderna. 18.2 Hållbara, säkra vägar året runt Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet att råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och att vägarna håller en sådan standard att de färdiga produkterna kan fraktas därifrån till kunderna. Det är därför viktigt att vägnätet tjälsäkras, så att t.ex. inte skogsindustrin drabbas av avbrott i sin produktion på grund av dåliga, tjälsjuka och bärighetssvaga vägar. anser att väganslaget måste höjas och hållas på en hög nivå också framöver. 18.3 Järnvägar där människor bor och arbetar Tågsektorn i förknippas med stora brister. Avregleringen har bara genomförts delvis. Nyinvesteringar och drift och underhåll av järnvägsnätet har släpat efter. Att tågen blir försenade är snarare regel än undantag. liberalerna anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafiken medför stora fördelar. Erfarenheter av konkurrens vid länstrafikhuvudmännens upphandlingar är att trafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärt, till nytta för såväl skattebetalare som resenärer. Vi anser att samtliga järnvägssträckor måste konkurrensutsättas. Ur såväl tillväxt- som miljösynpunkt är det orimligt att prioritera järnvägsinvesteringar i områden där trafikunderlaget är otillräckligt framför regioner där järnvägstrafiken kan utgöra ett värdefullt alternativ till landsvägstransporter. 18.4 PPP ett sätt att skapa utrymmen för fler infrastrukturprojekt Dagens situation med undermålig standard på både vägar och järnvägar och när det inte finns tillräckligt utrymme i statsbudgeten för anslagsfinansiering, medför att andra lösningar måste prövas. har föreslagit att man borde pröva privata finansieringsformer. En sammanfattande beteckning av denna finansieringslösning är PPP, Public Private Partnership. Projekt som vi framför allt anser vara intressanta för framtida PPP-projekt är trafiklösningar i eller kring våra storstäder. Genom omfattande satsningar på PPP anser vi att investeringar inom såväl väg- som järnvägssektorn långsiktigt kan säkras. Sälj statens andel av SAS samt delar av , så fort konjunkturläget så tillåter. och måste möta mer konkurrens på sina områden. Regeringen bör lämna förslag till om hur en konkurrensutsättning av ska genomföras . Konkurrensutsätt förarprövningen vid . Ett system där vissa trafikskollärare skulle kunna bli licensierade för att genomföra förarprov är en möjlighet. Väganslaget måste höjas och hållas på en hög nivå också framöver. Fortsätt järnvägens avreglering, samtliga järnvägssträckor måste konkurrensutsättas. Järnvägsnätet måste rustas upp och samhällsekonomiskt lönsamma investeringar prioriteras högre. Öka möjligheterna för samarbete mellan staten och privata aktörer, så kallade Public Private Partnership, när det gäller att finansiera angelägna infrastrukturinvesteringar. 19 Bostadspolitik för tillväxt Regeringens bostadspolitik är ett fuskbygge. Bostadsförsörjningen är en viktig tillväxtbefrämjande faktor. Utvecklingen i tillväxtregioner riskerar att allvarligt hämmas på grund av bristen på bostäder. Rekryteringen av arbetskraft försvåras på grund av bostadsbristen vilket påverkar rekryteringen av personal negativt till personalintensiva branscher som vård, omsorg och skola. Målet bör vara att 40 000 nya lägenheter tillkommer . De aviserade reglerna för hyressättning i nyproduktion bör forceras. Ett första steg i en avveckling av fastighetsskatten påverkar byggkalkylerna positivt. En kriminalisering av karteller ökar möjligheterna att komma åt otillåtet samarbete som syftar till att pressa upp priser på byggmarknaden. Ökade ansträngningar att få utländska budgivare i svenska byggprojekt bör göras. Den totala byggvolymens ökningstakt har minskat och bygginvesteringarna föll och förväntas falla även . Trepartsöverenskommelsen (som leder till ökad nyproduktion) mellan , och Fastighetsägarna har resulterat i att regeringen tillsatt en utredning, men den kommer inte att presentera resultat förrän sista . Regeringen gör inget för att påskynda processen, vilket innebär att det i värsta fall kan gå innan beslut kan ske avseende att ändra hyreslagstiftningen för att få igång nyproduktion av hyresbostäder. Regeringens investeringsbidrag för små hyresrätter har enligt marknaden och kommunerna mycket liten (eller ingen) betydelse för nyproduktionen av bostäder. Däremot påverkar trafikinvesteringarna möjligheten att bygga bostäder. Trots detta minskar regeringen anslagen för trafikinvesteringarna. Hushållens möjligheter att efterfråga bostäder påverkar byggandet. Ju mer skattetrycket ökar, inte minst genom ökat skattetryck i kommuner/landsting, desto mer påverkas den disponibla inkomsten. I är en förhållandevis hög andel av inkomsten bostadskostnad (kring ) i jämförelse med andra länder i . Låginkomsttagarnas möjligheter att efterfråga bostäder påverkas negativt av att köpkraften är låg i . Bostadsbidragen minskas i regeringens förslag än en gång utan att man växlar från bostadsbidrag till lägre skatteuttag på de ekonomiskt utsatta grupperna. Regeringens velande skapar osäkerhet bland aktörerna på bostadsmarknaden, med konsekvensen att byggprojekt senareläggs. Regeringens löfte om sänkt byggmoms ledde till att det mesta byggandet avstannade. Byggmomssänkningen för bostäder har förvandlats till ett investeringsbidrag för små lägenheter, trots behovet av större bostäder. Flyttkedjornas betydelse för att få fram bostäder för ungdomar och bostadslösa underskattas. Det kortsiktiga agerandet förvärrar bostadsbristen. Det krävs långsiktiga och tydliga spelregler.