mot · GR02Sf404 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för familjer och barn, Utgiftsområde 12 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Familjen är samhällets bas 7 4.1 Vad är en familj? 4.2 Familjen är viktig 7 4.2.1 Familjens betydelse för människans grundläggande behov 7 4.2.2 Familjens betydelse för det lilla barnet 7 4.2.3 Familjens betydelse i det förebyggande arbetet 8 4.2.4 Familjens betydelse i ungdomars identitetsutveckling 8 4.2.5 Familjens betydelse för gemenskap över generationerna 8 4.3 Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar 8 4.4 Enastående ensamstående 9 5 Stöd föräldrarna! 5.1 Uppvärdera föräldrarollen 10 5.2 Stabila familjerelationer 10 5.3 Föräldrastödjande verksamhet 10 6 Mer tid för barnen 12 6.1 En modern familjepolitik på familjens villkor 12 6.2 Rätt till tjänstledighet 12 6.3 Föräldraskap och arbetsliv 12 6.4 Hemarbetet måste uppvärderas 14 6.5 Avlastning i hemmet skattereduktion av hushållstjänster 14 6.6 Kontaktdagar som plötsligt försvinner 15 7 Valfrihet och kvalitet inom barnomsorgen 15 7.1 Dagens system orättvist 15 7.2 Dagens system saknar flexibilitet och valfrihet 16 7.3 Erfarenheter av vårdnadsbidraget 1994 17 7.4 Svenska folkets åsikt nonchaleras av den socialdemokratiska regeringen 17 7.5 Kommunala folkomröstningar nonchaleras av den socialdemokratiska regeringen 18 7.6 beslut nonchaleras 19 7.7 Familjepolitiskt nytänkande låt föräldrarna välja barnomsorg 19 7.8 Barnomsorgskontot familjen bestämmer 20 7.9 Olika barnomsorgsformer och etableringsfrihet 21 7.10 Ökad kvalitet i förskoleverksamhet 21 7.11 Allmän förskola och förskoleverksamhet 22 8 Familjens ekonomi 22 8.1 Behovet av en familjepolitisk reform 22 8.2 Höjd och förbättrad föräldraförsäkring 23 8.2.1 Höjd golvnivå i föräldraförsäkringen 23 8.2.2 Höjt tak i föräldraförsäkringen 24 8.2.3 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) 25 8.3 Föräldraförsäkringens 2,5-årsregel 25 8.4 Tillfällig föräldrapenning 26 8.7 Högre bostadsbidrag 28 8.8 totala satsningar på barnfamiljen 30 9.3 Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare 31 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens betydelse i det förebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur separerade föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera dagens samarbetssamtal och att i utvecklad form göra dem till praxis.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera föräldrarollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen samt de sociala och ekonomiska stödformerna utformas så att de innebär ett stöd för stabila relationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör lägga fram förslag om åtgärder för ett utvecklat stöd i föräldraskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka familjerådgivningen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom olika regelsystem möjliggöra för föräldrar att få mer tid för barnen.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om rätten till tre års tjänstledighet i samband med barns födelse i enlighet med vad som anförs i motionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att villkoren för att kombinera föräldraskap och arbetsliv måste vara goda.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattelättnader för hushållstjänster.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera hemarbetet.3 beslutar att införa och barn för barn mellan i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tre kommunala folkomröstningar som genomförts där majoriteten har röstat för rätten att välja barnomsorgsform, även rätten att själv vårda sina småbarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reservationen från utbildningsutskottet (2002/03:UbU) i vilken en majoritet av riksdagspartierna stöder föräldrars rätt att fritt välja barnomsorgsform.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subsidiaritetsprincipen som utgångspunkt för familjepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för val mellan olika och flexibla barnomsorgsformer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begreppet barnomsorg även innefattar föräldrarnas omsorg i det egna hemmet.5 beslutar att införa ett barnomsorgskonto som omfattar alla barn i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltidstaxor inom förskolan.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av olika barnomsorgsformer och etableringsmöjligheter för dessa.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitet i förskoleverksamhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett tak för barngruppernas storlek bör läggas fast.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att arbetet inom den öppna förskolan tillvaratas och utvecklas.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en familjepolitisk reform. beslutar att höja grundnivån i föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att höja taket i föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster samt att skattepliktiga förmåner och semestersättning skall vara SGI-grundande i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring av föräldraförsäkringens regelverk avseende tidsgränsen för SGI och FGI samt dagens s.k. 2,5-årsgräns i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta eller i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en graviditetspeng i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidraget.6 beslutar att införa vårdbidrag för barn till biståndsarbetare i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: Regeringens förslag, kr 23 212 000 000 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 485 200 000 + 1 000 000 Nytt anslag: Barnomsorgskonto + 1 800 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 53 852 200 000 + 931 000 000 Se tabell i avsnitt 8.8 för totala satsningar för barnfamiljen. 1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till LU. 2Yrkande 8 hänvisat till SoU. 3Yrkandena 9, 10, 11, 12,13 och 15 hänvisade till AU. 4Yrkande 14 hänvisat till SkU. 5Yrkandena 18, 20, 21, 23, 24, 25, 26 och 27 hänvisade till UbU. 6Yrkande 36 hänvisat till BoU. har i sin senaste årsrapport1 låtit barn och unga uttrycka vad som är viktigast för dem och deras välbefinnande. I slutsatsen står det: Det framgår tydligt att familjen är det absolut viktigaste för barn och unga. All modern forskning kring familjen och dess betydelse visar att den är den bästa grunden för både barn och vuxna. I en väl fungerande familj får vi den start i livet som vi behöver för att vara trygga i oss själva. I familjen får vi den kärlek som ger oss kraft i livet. Väl fungerande familjer är den bästa garanten för tolerans och respekt människor emellan. En harmonisk, positiv och väl fungerande hemmiljö ger barnet bäst förutsättningar i livet. Perfekta familjer och felfria föräldrar existerar självfallet inte. Precis som i alla andra mänskliga sammanhang uppstår konflikter och misstag begås. Trots brister är familjen den viktigaste byggstenen i samhället och den livsform som har störst möjlighet att vara den lilla nära gemenskap som behövs för att den enskilda människan skall kunna växa. Fungerar inte familjen som en bas fungerar inte heller samhället i övrigt. Familjens grundläggande betydelse för individen och samhället kommer klart till uttryck i . Det är också denna grundsyn, familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället, som präglar politiska arbete. Familjefrågorna har en så central ställning i partiets politik därför att vi menar att de påverkar också de flesta andra politikområdena. Kristdemokratisk familjepolitik bygger på att den naturliga viljan och kraften hos familjen tas till vara, får komma till uttryck och ges stöd. Barnen och deras behov av sina föräldrar är utgångspunkten. Vi vill utforma politiken så att föräldrarna får så stort handlingsutrymme som möjligt när det gäller att kombinera omsorgen om barnen och förvärvslivet och så att familjen får möjlighet till mer tid tillsammans. Därför arbetar vi för att hitta de modeller för likvärdighet, flexibilitet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna men också för barnen. Trygga familjer ger trygga barn och därmed ett tryggt samhälle. Eftersom familjen är basen i hela samhällsbygget kommer vi fortsätta att lyfta fram familjepolitiken som vår huvudfråga. Vi har utlyst /04 till Familjens år och kommer att på olika sätt aktualisera familjens roll för ett gott samhälle. Förslag till anslagsförändringar återfinns i denna motion i de delar som berör utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Förändringar av anslag som berör bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringar av anslag som berör barntillägg för högskolestudenter återfinns i motionen för utgiftsområde 15. Förändringar av anslag som berör deltidstaxor i förskolan återfinns i motionen för utgiftsområde 16. Förändringar av anslag som berör inkomst- respektive fastighetsskatten återfinns i skattemotionen. 4 Familjen är samhällets bas 4.1 Vad är en familj? Det är inte helt enkelt att ge en entydig definition av familjebegreppet. Enligt dokument från FN:s familjeår kännetecknas familjen av de känslomässiga, sociokulturella och legala relationerna mellan de olika familjemedlemmarna. Dessa relationer knyter samman makar/samboende, föräldrar och barn och släkten i vidare mening. Denna definition visar att familjer ser olika ut och att sammansättningen kan variera . Beroende på hur familjen ser ut varierar också behovet av stöd. Varje familj måste självfallet få det stöd av samhället som den har behov av utifrån just sin speciella situation. 4.2 Familjen är viktig 4.2.1 Familjens betydelse för människans grundläggande behov Människor utvecklas, mognar och mår bäst i små grupper. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta villkorslös kärlek, omtanke och förståelse, men också att ställas inför krav och att ta ansvar. På det sättet anknyter familjen som gemenskap till människans djupaste behov behovet att bli sedd, att vara en person som inte är utbytbar. En viktig förutsättning för att en familj skall fungera är att familjemedlemmarna respekterar varandra och att alla respekterar vissa grundläggande värden som jämställdhet och varje människas integritet. I alla mänskliga sammanhang uppstår konflikter och begås misstag. Det finns inga perfekta familjer. Trots detta är familjen den viktigaste byggstenen i samhället och den livsform som har störst möjlighet att vara den lilla nära gemenskap som behövs för att den enskilda människan skall kunna växa. Fungerar inte familjen som en bas fungerar inte heller samhället i övrigt. Övergrepp och förtryck kan självfallet aldrig tolereras, varken i familjen eller någon annanstans. Men att sådant tyvärr förekommer kan aldrig tas till intäkt för att generellt avfärda familjen som livsform. 4.2.2 Familjens betydelse för det lilla barnet är det lilla barnets behov av trygghet och närhet störst. Då sker identifikationen med omvärlden, då grundläggs tilliten till och respekten för andra människor. Men också förståelse för eller insikten om det som vi kallar etik och moral grundläggs. Barnets empati, förmågan till inkännande utvecklas. För att den processen skall fungera bra behöver barnet i första hand omges av ett fåtal personer. Föräldrarna är då de viktigaste, mest naturliga och självklara personerna och också de som bäst kan tolka barnets behov och signaler. De utgör den lilla gemenskapen för barnet. 4.2.3 Familjens betydelse i det förebyggande arbetet Under uppväxten formas och grundläggs barnens syn på samhället, medmänniskan, värden, moral och etik. Etiken levandegörs i samspel med andra människor och införlivas med vårt tänkande. Bäst fungerar den processen tillsammans med personer vi älskar och har förtroende för. Det är därför föräldrarna är så viktiga. De är i de allra flesta fall de som bäst förmedlar grundläggande värden till sina barn. Men det kräver vardagstid tillsammans, eftersom det är i vardagliga situationer man löser konflikter och tränar samlevnad på ett naturligt sätt. Kvalitet kan inte ersätta kvantitet när det gäller tid, hur gärna vi än önskar att det skulle vara så. Mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Vi måste därför stötta föräldrarna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Det är det bästa förebyggande arbete vi kan satsa på. 4.2.4 Familjens betydelse i ungdomars identitetsutveckling Den kristdemokratiska synen på familjen innebär att den är en del i ett nätverk av människor. Det kan bestå av släktingar i flera generationer, men också grannar, vänner, förskollärare, lärare och andra professionella personer kan ingå. Också de äldre barnen har behov av en trygg, öppen familj. I ungdomars identitetsutveckling kommer då det är dags att övergå till att bli en självständig vuxen individ. Då behöver man också vuxna vid sidan av föräldrarna att identifiera sig med. Därför måste familjen vara öppen mot omvärlden för att fungera som en bra bas för barnen och ungdomarna. 4.2.5 Familjens betydelse för gemenskap över generationerna Att föräldrarna skall ha ansvar för sina barn torde de flesta vara överens om. Hur är det då med de vuxna barnen? Har de ansvar för sina föräldrar? Självklart skall stat och kommun stå för ekonomisk och social grundtrygghet för de äldre. Men i en trygg välfärd ingår också behovet av nära relationer. Alla ingår vi i någon form av familjegemenskap. Under livets gång förekommer olika avbrott i den invanda tryggheten. Man blir sjuk, råkar ut för en olycka, blir arbetslös, förlorar kontakten med arbetskamrater, förlorar någon anhörig, någon nära vän. En gemenskap över generationsgränserna både inom och utom familjen kan ge det stöd som behövs. Därför är den öppna flergenerationsfamiljen med sitt sociala nätverk ett livslångt projekt. 4.3 Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar Det är viktigt att ge förebyggande stöd och hjälp för att om möjligt undvika en skilsmässa/separation. När kris uppstår i ett förhållande skall man snabbt kunna få hjälp. är det långa väntetider för stöd och samtal hos familjerådgivning. Detta måste åtgärdas. Om stödet sätts in tidigt kan sannolikt många skilsmässor/separationer undvikas. Familjerådgivningen bör även ha resurser att erbjuda rådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara i krissituationer. De flesta som lever i en relation har behov av stöd från en erfaren och objektiv person för att komma vidare. När en skilsmässa/separation är ett faktum och paret inte kan komma överens, behöver de omgående hjälp att lösa sin situation. Då minskar risken för låsningar. Utifrån , och med barnets bästa för ögonen, bör man utreda hur föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas. I samband med detta bör de samarbetssamtal som erbjuds föräldrarna utvärderas. anser att samarbetssamtalen i nuvarande eller ändrad form sedan bör göras till praxis. Samtalen skall bl.a. leda till att föräldrarna får hjälp med att komma överens om hur ansvar, umgänge och kostnader skall fördelas dem emellan, exempelvis om föräldrarna bor långt ifrån varandra. På så sätt kan långdragna processer och upptrappade konflikter i bästa fall undvikas. Det är otillfredsställande och djupt olyckligt att så många barn förlorar vardagskontakten med den ena föräldern vid en skilsmässa/separation. Barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Generellt bör således gemensam vårdnad om barnet vara det som skapar bäst förutsättningar för en fortsatt vardagskontakt med båda föräldrarna. Det har emellertid visat sig att gemensam vårdnad är bra i de fall föräldrarna är överens. Sedan lagen om gemensam vårdnad infördes har den i flera fall lett till negativa konsekvenser för barnen. tog därför ställning för en skyndsam översyn av vårdnadslagen. har skrivit upprepade motioner och frågor till regeringen för att skynda på processen. tillsattes äntligen en utredning, som skall redovisa sitt resultat . Vi välkomnar givetvis denna utredning men ser mycket allvarligt på den långsamma hanteringen från den socialdemokratiska regeringens sida, eftersom det handlar om utsatta barns situation. Den parlamentariska presenterade sitt slutbetänkade . I Välfärdsbokslutet bekräftas bilden av att ensamstående med barn ofta är en utsatt grupp i samhället såväl socialt som ekonomiskt. Dessa familjer har bl.a. drabbats hårt av arbetslöshet och av de senaste årens nedskärningar. Ensamstående föräldrars situation ser annorlunda ut än situationen för de föräldrar som lever tillsammans. Ekonomiskt är det oftast kärvare, och framför allt saknas ofta ett socialt nätverk. I familjepolitik ingår som en viktig del att ta hänsyn till ensamstående föräldrars speciella situation och förutsättningar och beakta den när politiken utformas. Vi utvecklar detta vidare i motionen Enastående ensamstående. 5 Stöd föräldrarna! Att vara förälder kan nog betraktas som den finaste uppgift man kan ha. Inget kan vara viktigare än att ge sitt barn trygghet och kärlek och därmed en bra start i livet. Föräldraskapet innebär att man ikläder sig en viktig och betydelsefull samhällsuppgift, och man ska kunna kräva att få så goda förutsättningar som möjligt för att klara den. Vi vill uppvärdera föräldraskapets betydelse genom politiska beslut och genom attitydbildning. Att föräldrar vill göra det bästa för sina barn är en regel med mycket få undantag. Ingen känner sitt barn bättre än föräldrarna. Ingen kan avgöra bättre än föräldrarna vad som är bäst för det egna barnet. Denna grundsyn måste komma till klart uttryck i samhället. All erfarenhet visar att fungerande och stabila familjer är bra för både barn och vuxna och en förutsättning för ett gott samhälle. Därför har varje samhälle ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar så att den gemenskapen kan fungera så bra som möjligt. Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den innebär ett stöd för stabila relationer. Lagstiftningen kring äktenskapet spelar en grundläggande roll i detta sammanhang. Vi anser att den stabilitet och juridiska trygghet som äktenskapet som samlevnadsform innebär bör leda till att det prioriteras i lagstiftningssammanhang. Sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabila familjerelationer är något bra och eftersträvansvärt. Många föräldrar känner osäkerhet i sin föräldraroll. Hur skall man hantera konflikter? Hur sätter man gränser utan att barnets självkänsla skadas? Hur bevarar man vuxenrelationen när barnen tar all tid i anspråk? Vad gör jag om mitt barn blir mobbat? Att få möjlighet att träffas föräldrar emellan och diskutera dessa och liknande frågor och på det sättet få stöd i sin föräldraroll upplevs mycket positivt av de flesta. Det finns exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och personal som kan fungera som stöd för föräldragrupper och studiecirklar. Det är dock ganska okänt och det behöver göras en sammanställning av det aktuella utbudet så att det blir tillgängligt för fler. I betänkande Förslag om hur stödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161) konstateras att det i skulle uppskattas på många håll om det fanns ett informativt och inspirerande material om föräldraskap, barns utveckling och behov m.m. att tillgå för föräldrar och dem som vill satsa på att arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet. Trots att det gått utredningen presenterade sina förslag har mycket litet hänt. Föräldrautbildning är ett annat viktigt område. I har vi en stark folkbildningstradition. Det borde vara naturligt att vi utbildar oss för att klara av det värdefullaste vi har våra relationer till varandra som vuxna och relationen till våra barn. Par som skall gifta sig eller flytta ihop bör erbjudas utbildning om hur man ger förhållandet en bra start, om övergången mellan olika livsfaser och om hur man undviker att låta kriser leda till splittring. Mödravården är en självklar plats för föräldrautbildning och annat förebyggande arbete. Andra viktiga platser kan vara vårdcentraler, kyrkor och samfund, studieförbund och folkrörelser. Samhällets kostnader för att stödja sådana förebyggande insatser skulle sannolikt relativt snabbt sparas in, samt leda till att många barn och vuxna fick möjlighet att utvecklas i harmoni med sig själv och sin omgivning. I många andra länder arbetar man aktivt med familje- och föräldrastödjande verksamhet. I har regering lagt fram en omfattande rapport om hur familjer skall stödjas inte bara ekonomiskt. I finns ett föräldrahandledningsprogram. Där har barn- och familjedepartementet bidragit med utveckling och stöd till faktamässigt och metodmässigt material för föräldrar och personal. Det finns alltså goda exempel att följa. Det är hög tid att den socialdemokratiska regeringen nu lägger fram förslag om och stimulans till föräldrastödjande verksamhet. Antalet äktenskap som slutar med skilsmässa har ökat . skilde sig 21 322 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Vid många separationer finns också barn i förhållandet. upplevde sammanlagt 52 000 barn en separation.2 ökade andelen barn som bor med en ensamstående förälder från . levde av barnen skilda från sin far och levde skilda från sin mor.3 En fjärdedel av dagens 17-åringar har under barndomens lopp varit med om separation mellan föräldrarna.4 Samhället tar sig an familjens svårigheter genom att försöka lappa och laga. Det måste finnas och erbjudas förebyggande och behandlande insatser när ett behov uppstår. Ett bra sätt att främja familjestabilitet är att erbjuda kompetent och kostnadsfri familjerådgivning. lyckades under fyrklöverregeringen medverka till förstärkt familjerådgivning. Varje kommun är skyldig att erbjuda familjerådgivning, men de senaste årens besparingar har dessvärre drabbat verksamheten. I en del kommuner bedrivs familjerådgivningen av samma personal som handlägger familjerättsfrågor. Ett annat problem är att väntetiderna till familjerådgivningen på många håll är oacceptabelt långa. Bristerna inom detta område understryks av , som i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. 6 Mer tid för barnen 6.1 En modern familjepolitik på familjens villkor har flera opinionsundersökningar visat att föräldrarna önskar mer tid för barnen.