ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02U287 · 2003-10-07 00:00:00 — UO 5 Internationell samverkan anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt uppställning: Anslag (tkr) 5:6 Forskning till stöd för nedrustning Forskning och informationsspridning kring de frågor som behandlas inom utgiftsområde 5 är viktiga, både för som land och för andra länder. Trots detta väljer att göra en blygsam kostnadsbesparing. Anslagsposterna inom utgiftsområdet finansierar till vissa delar samma organisationer, eller regeringen. Den del av verksamheten som ska finansiera teknisk och vetenskaplig kunskap åt regeringen borde kunna finansieras inom ramen för utgiftsområdet för rikets styrelse. Besparingar kan göras inom administrationskostnaderna för de olika instituten. Det är en av motiveringarna till varför vi väljer att göra besparingar inom detta utgiftsområde. har gjort och kommer förhoppningsvis att göra stora insatser för att bland medborgarna höja kunskapen och kännedomen om EU och dess utveckling. Satsningar på information inför kommande Europaparlamentsval görs inom ett annat utgiftsområde, därför väljer vi att göra besparingar inom detta område. Vad gäller information, studier och utbyten inom kunde en större del av dessa finansieras genom unionens budget.
mot · GR02U288 · 2003-10-07 00:00:00 — UO 7 Internationellt bistånd anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställning: Anslag (tkr) anser att biståndsmålet på en procent av BNI skall nås inom budgetperioden. Vi anvisar i vårt budgetalternativ, i förhållande till regeringens budgetproposition, en ökning med 2004 (0,av BNI), 1,114 miljarder (0,av BNI) och 2,273 miljarder . Detta skapar förutsättningar 2007 uppnå enprocentsmålet. 200 miljoner av höjningen på biståndsramen 2004 öronmärks för miljöbistånd och redovisas på utgiftsområde 20. 557 miljoner öronmärks för miljöbistånd för och 1,136 miljarder . Från anslagspost 8:2 flyttar vi till anslagspost 8:1. Detta motiverar vi med att det är själva biståndsverksamheten som ska betonas och inte en byråkratisk organisation på i . Vi förutsätter att Sidas organisation reformeras och därigenom kan organisationen göra anslagsbesparingar. Nedskärningen för anslagspost 8:3 Nordiska Afrikainstituet är 300 miljoner. Det är den höjning regeringen har valt att göra med anledning av ökade kostnader för ledning av institutet. Ledningen av institutet anser vi ska kunna skötas utan en höjning av anslagen.
mot · GR02U291 · 2003-10-07 00:00:00 — Insyn och transparens i budgetpropositionen begär att regeringen i nästa års budgetproposition vad gäller utgiftsområde 7 tydligt redovisar budgetförslag på hur biståndet skall fördelas på olika ändamål, länder och regioner. kämpar i EU för ökad insyn och tydligare och mer transparent beslutsprocess. Den brukar berömma sig av att göra detta till en profilfråga. I regeringens förslag till statsbudget, utgiftsområde 7, gäller motsatt princip. insyn i grunderna för budgetförslaget har kraftigt beskurits. I allt väsentligt har biståndsanslaget reducerats till ett allmänt anslag som regeringen fritt förfogar över. ledamöter förväntas tydligen avstå från att ha synpunkter på hur biståndet skall fördelas på olika ändamål, länder och regioner. Inte ens fördelningen mellan bilateralt och multilateralt bistånd förväntas ha någon synpunkt på. Den intresserade medborgare som vill veta hur svenskt bistånd använts får heller inte mycket vägledning. Jämfört med har informationen minskat dramatiskt. Dessa brister är allvarliga och vi begär därmed att regeringen i nästa års budgetproposition tydligt redovisar sitt budgetförslag för utgiftsområde 7, såväl huvudanslag som underanslag.
mot · GR02U293 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av om den politik för utförsel av krigsmateriel som bedrivs är förenlig med de lagar och riktlinjer som finns. Enligt lagen om krigsmateriel ska tillstånd för utförsel av krigsmateriel inte ges om det står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Riktlinjerna som regeringen har satt upp för utförsel av krigsmateriel slår också fast att tillstånd för krigsmaterielexport inte bör lämnas om det avser stat där omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. Respekt för mänskliga rättigheter är ett centralt villkor för att tillstånd ska beviljas, står det i riktlinjerna. När en prövning av ett tillståndsärende om krigsmateriel görs, är det regeringen som gör en totalbedömning av alla betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt i ovan nämnda grundläggande principer. Den bedömer alltså om en stat kränker de mänskliga rättigheterna och om man därefter kan exportera krigsmateriel till den staten. Skrivningarna i lagen, i förordningen och i riktlinjerna är klara och tydliga vad gäller export av krigsmateriel. Verkligheten ser dock något annorlunda ut. Trots att mänskliga rättigheter ska vara ett centralt villkor vid bedömningen som regeringen gör, exporterar krigsmateriel till länder där de kränks. Till exporterades krigsmateriel för totalt 1,1 miljoner år 2000, en ökning . Visserligen har situationen för de mänskliga rättigheterna i stärkts. Men yttrandefriheten har i praktiken ändå visat sig vara begränsad, då journalister har fängslats, stängts ned och Internetsidor blockerats. stiftades en ny lag i som ger upp till fängelsestraff till den som skriver en artikel som uttalar sig nedsättande om statens religion, som kritiserar kungen eller antyder på att regeringen bör bytas ut. Till exporterades krigsmateriel för totalt . , 1998, var totalsumman för exporten . I FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna slås fast att rätt till politiska val, rätt till fria sammanslutningar och åsikts- och yttrandefrihet är grundpelare för mänskliga rättigheter. I finns inga politiska partier, fackföreningar eller intresseorganisationer. Allmänna val förekommer inte. Regeringen stoppar varje försök från gästarbetarna att organisera sig fackligt. Gästarbetarna består av en majoritet av invånarna i , men har varken tillfredsställande levnadsstandard (vilket också är en av grunderna i deklarationen om mänskliga rättigheter) eller rätten till medborgarskap. I har mycket hänt med de mänskliga rättigheterna. Men EU:s fortsatta krav på skärpningar visar att tillräckligt inte har gjorts för att Köpenhamnskriterierna ska uppfyllas och för att en förhandling om medlemskap i ska inledas. är ett aktivt medlemsland i EU. Ändå exporterades krigsmateriel för totalt till . Övriga länder med en tvivelaktig situation för de mänskliga rättigheterna som exporterar krigsmateriel till är bland andra , , och . Listan kan göras längre. Praktiken förefaller inte överensstämma med teorin när det gäller regleringen av krigsmaterielexport, och en översyn behövs .
mot · GR02U294 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbildning av fredsbevarande styrkor med polisiära uppgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ansvar vid utbildning av poliser som skall tjänstgöra i utlandet. tjänstgör cirka 200 poliser i polisens utlandsstyrka, ofta som civilpoliser på uppdrag av FN. Enligt utför 110 svenska civilpoliser FN-tjänstgöring vid nio olika missioner: , , , , , , , samt . Civilpoliserna fungerar som rådgivare till den nationella polisen i det aktuella landet i olika frågor. De övervakar att de mänskliga rättigheterna tillämpas och kontrollerar hur den nationella polisen tillämpar tvångsmedel i sitt dagliga arbete. Dessutom genomför civilpoliserna utbildningsinsatser för den nationella polisstyrkan. I vissa situationer fungerar civilpoliserna som poliser i det land de är stationerade, d v s utför gripanden, husrannsakningar o s v. Det är ovanligt att FN går in och sköter hela rättskedjan men det finns exempel när även detta har skett, t ex Kosovo och . För att klara sitt svåra och viktiga uppdrag måste de poliser som sänds ut i FN-, EU- eller OSSE-uppdrag erhålla erforderlig och för uppdraget lämplig utbildning, varför de först måste genomgå ett utbildningsprogram i . I leds utbildningen av civila poliser för uppdrag i samband med fredsbevarande insatser i andra länder av i samarbete med Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet, . Utbildningen sker på i . Efter avslutad grundutbildning delas deltagarna upp efter vilket land de ska tjänstgöra i och får en s.k. missionsutbildning. Den är inriktad på det aktuella landet och lär ut vilka etniska och religiösa grupper som finns, vilken politik som förs m.m. Till kurserna inbjuds även poliser från övriga delar av världen. Den svenska utbildningen används också som förebild i många andra länder. I t ex anordnas kurser efter svensk förebild. Även i och i ges kurser efter samma upplägg som i , liksom i , och . Det svenska sättet att hantera denna utmaning fungerar bevisligen bra. Med sin professionella inställning, sitt starka ansvarstagande och sin känsla för vad som är rätt och fel gör den svenska personalen i samband med fredsbevarande insatser runt om i världen stora insatser. Det ska vi vara stolta över. Tyvärr tar inte alla länder detta viktiga uppdrag på samma allvar, varför man också slarvar med utbildningen. Det vore därför önskvärt om den även i fortsättningen stöder arbetet med en fortsatt utveckling av den svenska utbildningsmodellen samt i den mån det är möjligt försöker få så många andra länder som möjligt att anamma vårt framgångsrika sätt att hantera dessa frågor. En idé kan vara att erbjuder sig att å värlssamfundets vägnar utbilda all den personal som med polisiära uppgifter spelar så stor roll för rättssäkerhet och bevarande av lugn vid fredsbevarande insatser runt om i världen. Vi är övertygade om att såväl och , om de fick ett sådant uppdrag, skulle klara det på ett utmärkt sätt.
mot · GR02U295 · 2003-10-07 00:00:00 — Bra och billiga mediciner till tredje världen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel från vårt svenska u-landsbistånd anslås för att snabbt utveckla och distribuera bra och billigare mediciner till tredje världens folk. I världens fattiga länder drabbas hundratals miljoner människor av svåra och ofta dödliga sjukdomar. är ett område som redan nu befinner sig i en mycket allvarlig kris på grund av aidsepidemin där. Om man inte lyckas hejda dess snabba utbredning står hela området inför en mänsklig och ekonomisk katastrof. Det är oerhört viktigt att motåtgärder sätts in så snabbt som möjligt. I flertalet fattiga länder är det emellertid fortfarande gamla kända sjukdomar som orsakar de flesta dödsfallen. vet man ganska säkert hur man skall få stopp på lidandet och den stora överdödligheten i dessa sjukdomar. Men inget sker inom läkemedelsbranschen så länge man inte är beredd att göra de ekonomiska satsningar som behövs. Läkemedelsföretagen visar tyvärr ett litet intresse för att utveckla mediciner för de sjukdomar som främst drabbar tredje världens befolkningar, eftersom det inte går att tjäna pengar på en sådan tillverkning. Avmattningen av aidsepidemin som många förutspått och hoppats på har varit ett önsketänkande. Värst drabbat är söder om . På vissa håll har medellivslängden sänkts från 60 till och 15 miljoner barn är föräldralösa som en direkt följd av hiv/aids. Detta, tillsammans med vanstyre och politisk instabilitet, har skapat en av de värsta hungerkatastroferna i området och gjort att aidsepidemin inte bara är en hälsofråga utan också en utvecklingsfråga. I kampen mot hiv/aids är det nödvändigt att se verkligheten sådan den är, och det kräver att man utmanar tabun, fördomar, förnekande och diskriminering. Det krävs resurser, engagemang och mod. För en majoritet av de 40 miljoner hivsmittade personerna i världen är medicinerna för dyra. Detsamma gäller andra smittsamma sjukdomar, som till exempel TBC och malaria, som drabbar de fattiga. Det räcker inte att endast utveckla och distribuera mediciner för att stoppa aidsepidemin eller andra smittsamma sjukdomar. hindrar läkemedelsföretagens patent spridningen av billiga mediciner, trots att tillverkningskostnaden i många fall är förhållandevis låg. Skälet är åratal av dyr forskning som ligger bakom nya mediciner. Patentet är ett viktigt instrument och måste av förklarliga skäl finnas kvar, men det är en rättighet som måste hanteras med ansvar och omdöme om det skall förtjäna respekt och legitimitet. Fanns inte patenten skulle ingen investera ett öre i forskning om nya mediciner. Men det är inte rimligt att de fattiga skall behöva betala läkemedelsbolagens utvecklingskostnader av nya mediciner. har dessutom de nya medicinerna endast i ett fall av hundra berört tropiska eller fattigdomsrelaterade sjukdomar. Läkemedelsindustrin måste här ta sitt ansvar. Rezene Tesfazion (s)
mot · GR02U296 · 2003-10-07 00:00:00 — Svenskt demokratistöd i form av tillgång till Internet i diktaturer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om demokratistöd i form av tillgång till Internet i diktaturer. Demokratin gör ständigt nya landvinningar. Aldrig förr har antalet demokratiska länder runt om i världen varit så många. I har muren fallit och de nya demokratierna etablerat sig. I andra delar av världen ser vi samma tendens. Fler stater blir med tiden demokratiska. Den finns naturligtvis flera orsaker till detta. Demokratin kommer aldrig av sig själv. Den är resultatet av en folklig kamp och krav på inflytande. Demokratin måste också ständigt återerövras. En av demokratins viktigaste beståndsdelar är rätten att fritt yttra, sprida och ta del av åsikter. Yttrandefriheten är också en av de viktigaste faktorerna för en demokratirörelse i auktoritära stater. Det är därför inte heller förvånande att diktaturer med alla tillgängliga medel försöker begränsa informationen. Att massmedier begränsas är mer regel än undantag. En av de faktorer som kan förklara demokratins utbredning är just svårigheten att begränsa informationsflödet. När medierna var nationella var det enklare att begränsa oppositionens tillgång till information. är TV- och radiosändningar knappast nationella. De når över nationsgränserna (även om det finns auktoritära försök att störa sändningar). Denna ökade öppenhet är i stort mycket positiv. Den bidrar till kännedom om förhållande i det egna landet, men också i andra länder, och om vad demokratin kan bringa till samhället. Ett av de viktigare nya medierna är Internet. Genom Internet blir hela världen och all den information som hotar auktoritära regimer tillgänglig för alltfler. Därför är det inte heller förvånande att auktoritära regimer också försöker begränsa tillgången till Internet. bör alltid stödja demokratiska rörelser. Det kan handla om utbildningsinsatser, bistånd eller politiskt stöd. Men väl så viktigt är också att stödja tillgången till information. För att stödja demokratirörelser i länder såsom , och (för att bara nämna några exempel) bör därför i anslutning till ambassader/konsulat tillhandahålla Internetuppkopplingar för dem som så önskar. På så sätt kan bidra till att kunskap och information blir tillgängliga dels för demokratiaktivister, dels för en bredare allmänhet. På så sätt blir de auktoritära staterna svagare och demokratin starkare. Lämpligen kan ett sådant demokratiprojekt initieras i samverkan med de andra EU-medlemsstaterna. behandlade under /2001 en liknande motion. I det sammanhanget avstod dock utrikesutskottet från att konkret kommentera och sakbehandla kravet att svenska ambassader ska kunna tillhandahålla Internetuppkopplingar för dem som så önskar. Behovet tycks inte ha avtagit.
mot · GR02U297 · 2003-10-07 00:00:00 — Folkbildningen, en tillgång i utvecklingsarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligande av folkbildningens möjligheter att bidra till det globala utvecklingssamarbetet. Delaktighet för och mobilisering av människor i fattiga länder så att de kan ta ansvar för sin framtid spelar en viktig roll i propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling som presenterats i . I propositionen understryks också vikten av samstämmighet mellan agerande på nationell nivå och våra insatser i utvecklingssamarbetet. Vidare framhåller propositionen att särskilt bör medverka inom områden där vårt land kan erbjuda särskild kompetens. Detta under den för allt biståndsarbete viktiga förutsättningen att insatserna efterfrågas av de människor som de berör. Folkbildningen bör därför ges en större roll i en svensk politik för global utveckling än den mycket blygsamma roll den givits i regeringens prop. 2002/03:122. Skälen till att folkbildningen inte bör förbigås är flera. Ett är folkbildningens unika möjligheter att öka engagemanget i internationella frågor och engagera människor för diskussioner om vägval, som långsiktigt påverkar utvecklingen på global nivå. Det viktigaste skälet torde dock vara folkbildningens unika möjligheter som utbildningsform. Genom studiecirkeln och folkhögskolan har de nordiska länderna byggt upp en studieform som bygger på delaktighet och engagemang och skapar möjligheter att med ganska begränsade resurser nå många människor. Folkbildningen har betytt mycket för den demokratiska utvecklingen i vårt land och torde ha goda förutsättningar att stödja demokratin i många utvecklingsländer. Det gäller inte minst behovet av insatser för att stärka demokratiarbetet på lokal nivå och nå vuxna med olika utbildningsinsatser. Inom svensk folkbildning finns en väl utbyggd organisation, som i många fall gjort betydelsefulla biståndsinsatser. Den resurs som svensk folkbildning utgör borde ges en mer framträdande roll i den plattform för svensk biståndspolitik som tas fram. Det betyder inte att svensk folkbildning med den struktur den har i vårt land och andra nordiska länder kan överföras i samma form till andra länder. Däremot kan den grundläggande pedagogik som är folkbildningens kärna vara en viktig inspiration till studiegrupper och folkhögskolor i de länder som har ett nära utvecklingssamarbete med.
mot · GR02U298 · 2003-10-07 00:00:00 — Den Heliga Stolens internationella representation tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen i sin utrikespolitik bör verka för att minska religiösa organisationers inflytande över internationell politik i syfte att främja ett världssamfund byggt på förvärldsligade principer, mänskliga rättigheter och religionsfrihet. Den s k Heliga Stolen representerar som den säger sig representera alla katoliker i hela världen. Detta skapar en obalans i internationella sammanhang eftersom alla religioner inte har samma möjlighet till representation i internationella sammanhang. Dessutom har den en syn på jämställdhetspolitiken som är föråldrad tillsammans med ett uttalat motstånd mot såväl aborträtten som mot användning av preventivmedel. Medborgare från olika länder har utsett sin nationella representant genom den representativa demokratin, vilket innebär att man överlämnar representationen och medföljande ansvar till landets sändebud. Därför anser vi att ett dubbelt representantskap av just katoliker varken är nödvändigt eller demokratiskt. Vi vill därför att genom sin internationella politik verkar för att minska religiösa organisationers makt i världspolitiken.
mot · GR02U304 · 2003-10-07 00:00:00 — Förföljelser av oliktänkande i 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör påtala, i de internationella forum är representerat i, de brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna som gör sig skyldigt till. Falungong, även kallad falundafa, är en qigongmetod med gamla anor i . Enligt utövare syftar falungong till att stärka hälsa och medvetande samt höja individens moral. falungong offentliggjordes i och blev snabbt mycket uppskattad. Myndigheterna lovordade då metoden för dess hälsofrämjande effekter och goda påverkan på samhället i stort. Det fanns utövare inom alla yrkeskategorier, även inom statsmakten. Enligt en undersökning gjord av kinesiska myndigheter uppskattade man att det fanns mellan 70 och 100 miljoner utövare i . påbörjades förföljelsen av falungong under ledning av den dåvarande statschefen . På order av statschefen organiserades 610-byrån, en organisation vars främsta syfte är att utrota falungong. 610-byrån är också den organisation i som på alla nivåer har befogenheter att ge order om förföljelse av anhängare till falungong. Enligt anhängarnas uppgifter används metoder som strider mot de mänskliga fri- och rättigheterna, bland annat genom organiserad hjärntvätt och tortyr. Antalet dokumenterade fall där utövare dödats i polisförvar är 787 stycken. Över 100 000 Falungong-anhängare har fängslats och kvarhållits i häkte utan rättegång. Minst 20 000 har i en del fall sänts till arbetsläger , detta utan rättegång. Många andra har dömts till långa fängelsestraff, i en del fall upp till . Tusentals har i sin tur internerats på mentalsjukhus. Fler än 100 tortyrmetoder har identifierats. FN har definierat de förföljelser som drabbar falungong-anhängare såsom statsterrorism. Dessutom bryter 610-byråns verksamhet på många punkter mot egen konstitution och de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som skrivit under. Så länge omvärlden avstår från att kritisera den kinesiska regeringens förföljelser av falungong och andra regimkritiker kan förtrycket fortsätta. går ofta i täten när det gäller att lyfta fram fokus på mänskliga fri- och rättigheter, men gör alltför lite för att uppmärksamma förföljelse av falungong-anhängare och andra regimkritiker. anser att regeringen borde påtala de brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna som gör sig skyldigt till i de internationella forum är representerat i. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02U306 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avfärda frågan om sprängningar i från den politiska dagordningen och ge besked om detta. har en lång förgiftad historiebild som inleds då fiskarna i området började se miljöförändringar i . blev det badförbud i det svensk-norska vattnet. Vid och på vatten har besök gjorts av alla miljöministrar på den svensk-norska sidan för att informeras och uppvaktas om krav på nationella ageranden. Detta med anledning av den miljökatastrof som formligen tilläts flyta omkring i fjorden för att slutligen leta sig ut i räkans hemland och ut i västerhavet. är dock också den svensk-norska gränsfjord som visar på hur konstruktivt internationellt miljöarbete ger resultat. är på ytan miljömässigt återställd så att den ger både fiskelycka och badmöjligheter dock med ständig uppmärksamhet från närboende om vattnets kvalitetsförändringar. Enligt forskningen som gjorts på Marinbiologiska laboratorium återfinns i bottenslammet ansvarslöst miljöförstörande utsläpp. Allt talar för att försiktighetsprincipen måste gälla för att detta bottenslam inte skall komma i omlopp på grund av ändrade vattenströmmar. Även en liten förändring av strömningsförhållandena kan påverka dessa sediment. Norska myndigheterna har på initiativ från kommun undersökt möjligheterna att spränga de grunda trösklarna, vilka är karaktäristiska för , i syfte att djupgående fartygstonnage skall kunna passera de grunda trösklarna för att nå den inre hamnen i . Andra idéer som att spränga fjorden i sidled har också nämnts men känns lika brutalt. Då forskarkunskapen varnar för vad nya vattenströmmar och muddring vid en sprängning av fjordklackarna kan åstadkomma samt att i enlighet med undertecknat försiktighetsprincipen är det viktigt att svenska staten tar tydligt avstånd och tidigt säger nej till alla ingrepp och därmed sprängning i det mycket känsliga svensk-norska vattnet. Lägg därtill allmänna hänsynsregler och inte minst att numera är ett Natura 2000-område, så torde det stå klart för alla och envar som anser sig ta ett ansvar för kommande generationer och hållbar utveckling att med den i ett EU-perspektiv så unika miljö, skall få ro och ej manipuleras än en gång av mänsklig påverkan. Diskussioner från norsk sida har dock återigen kommit på dagordningen därför borde nu den en gång för alla meddela norsk regering att sprängning i avseende fjordklackar eller annan åverkan inte är aktuell och aldrig kommer att erhålla ett svenskt bifall. Detta bör ges regeringen till känna.