ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ364 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tydligare ingrediensmärkning av socker. Allt fler barn blir överviktiga. Det beror både på att vi i dagens samhälle rör oss för lite och på att vi äter fel. I dagens samhälle äter av befolkningen onyttigt alltför ofta. För mycket fett och mycket läsk, snabba kalorier, oregelbunden måltidsordning är omvärldsfaktorer som utlöser fetma. Att skolorna serverar barn väl tillagad och näringsrik mat samt i trevlig miljö har stor betydelse för barns nuvarande och framtida hälsa. Felaktig kost kan orsaka både cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Faror finns också med för lite fibrer, för mycket fett, socker och salt, t ex. Men dåliga matvanor kan även leda till psykiska problem genom brist på olika ämnen. Det finns också rön som pekar på att för låga halter av essentiella fettsyror kan ha samband med hyperaktivitet, liksom överintaget av socker hos barn. Det har alltmer uppmärksammats hur intag av socker kan leda till övervikt och ohälsa. Vi äter mer socker för att sockret är dolt i maten. Svensken äter socker motsvarande 3540 sockerbitar per dag. Rekommenderat intag motsvarar 16 sockerbitar, d.v.s. av kroppens näringsintag bör komma från socker. Socker finns inte bara i godis utan också i fruktyoghurt, ketchup och frukostflingor samt inte minst i läsk. En hög läskkonsumtion har i flera undersökningar visat sig vara förknippat med övervikt. Detta kan förklaras av att socker i flytande form inte ger samma mättnadskänsla som kolhydrater i fast form. test av frukostflingor i Råd och Rön visar att åtta av nio sorter som är speciellt avsedda för barn innehåller för mycket socker. av barnens dagliga sockerbehov tillgodoses med en tallrik honungspuffar. är det svårt som konsument att lokalisera det vanliga sockret, eftersom producenten inte har något krav på sig att uppge exakt sockerhalt, bara att ange ingredienserna i fallande skala. Det är den enda vägledningen för konsumenten. Detta är otillräcklig information anser vi, med tanke på de hälsokonsekvenser som kan uppstå med ett för stort sockerintag. Livsmedelsindustrin bör därför få i uppdrag att ändra sin ingrediensmärkning så att det tydligt framgår vilken sockerhalt produkten innehåller.
mot · GR02MJ372 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur skall behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar även djurskyddslagen de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur: se godsjakten med utsatta fåglar för ändamålet eller grytjakt. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar skall lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Cirka 50 grävlingar sitter fångna på detta sätt runt om i landet. Det finns heller inga lagar för hur djuren skall behandlas. Trots att de inte är vilda utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. har genom sin avdelning Svenska bedrivit detta djurplågeri. höll man även rävar, vilket upphörde av djurskyddshänsyn. har fördömt denna fritidssysselsättning. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.
mot · GR02MJ373 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på restaurangidkare att tillhandahålla toaletter även skall gälla ägare till livsmedelsaffärer. Offentliga toaletter saknas i de flesta mataffärer. Det finns många människor som är i stort behov av att ha en toalett i sin närhet och som på grund av brist på toaletter är förhindrade att göra sina inköp. är affärerna mer glest placerade och har en större yta, och om man på grund av sjukdom eller av helt naturliga orsaker blir i akut behov av en toalett så är det svårt att finna en sådan i våra affärer. Vare sig man är ung eller gammal kan ett akut behov av en toalett uppkomma och då är vägen hem till en toalett lång. Precis som det finns ett krav på att tillhandahålla toaletter när man driver restaurangverksamhet vill jag att det även ska finnas tillgång till sådana i våra mataffärer. Detta är ett primärt behov som hjälper människor med funktionshinder att klara vardagen bättre men även avsevärt förbättrar tryggheten för alla människor. Jag anser därför att man bör likställa kravet på restauranger att tillhandahålla toalett till att även gälla livsmedelsaffärer.
mot · GR02MJ375 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om innehållsdeklarationer på livsmedel samt sammansatta ingredienser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av gränsöverskridande samarbete på livsmedelsområdet inom EU för att stärka konsumenternas tillgång till säker mat. Det är viktigt för alla konsumenter att få korrekt information om innehållet i det man äter. Inte minst för födoämnesallergiker. Det gäller att innehållsdeklarationen för maten stämmer och att ingen annan ingrediens råkat hamna i produkten av misstag. Det behövs även regelbundna analyser av innehållet i livsmedel. Säker mat minskar risken för konsekvenser som leder till sjukskrivningar eller ännu allvarligare följder. I slutändan ska man inte förglömma att det preventiva arbetet i sig lönar sig genom färre sjukskrivningar, men framför allt genom att bespara människor onödiga vårdtillfällen. Den svenska livsmedelslagstiftningen är i princip reglerad på EU-nivå och därmed gemensam för hela EU. kan inte reglera livsmedelshanteringen på egen hand utan gör det i samarbete med andra medlemsstater. Enligt föreskrifter (SLVFS 1993:19) om märkning och presentation av livsmedel, får inte märkningen av livsmedel vilseleda konsumenten. Märkningsuppgifterna ska också vara lätta att förstå, väl synliga, klart läsbara och beständiga. Vissa av märkningsuppgifterna ska anges i samma synfält. I ingrediensförteckningen ska i princip alla ingredienser som har använts för tillverkningen av livsmedlet redovisas. Ingredienserna deklareras i fallande ordning efter vikt. Det finns ett fåtal undantag från märkningsregler avseende tillsatser. I vissa fall kan en s.k. sammansatt ingrediens som i sin tur består av flera andra ingredienser, t.ex. margarin, ingå i ett bröd. I så fall räcker det att bara skriva margarin på brödförpackningen. Den överkänslige får då ingen fullständig information om ingredienserna i margarinet, t.ex. mjölkpulver eller soja. Personen måste därför se upp med livsmedel som innehåller vissa sammansatta ingredienser där full deklaration inte krävs på slutprodukten. Detta gäller specifikt även för ingrediensen vegetabiliskt fett. Sammansatta ingredienser som man på förhand kan utpeka som riskingredienser borde deklareras tydligare. Det behövs mer av gränsöverskridande samarbete genom internationella arbetsgrupper och samarbeten på livsmedelsområdet, till exempel inom EU, för att stärka konsumenternas, och specifikt födoämnesallergikernas, situation.
mot · GR02MJ377 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka basresurserna för sektorsrollen vid SLU i med två högre forskartjänster. Samarbetet mellan och i har ökat markant inom forskning, grund- och forskarutbildningen. Det har stimulerats bl a genom olika projekt inom ramen för tillväxtavtalen i . Vi vill nu gå vidare i ett av de områden där det finns en unik kompetenskombination vid de olika lärosätena inom datavetenskap, GIS i lantbruket och sensorteknik genom att inrätta två högre tjänster som professorer till minne av . Det är den svenska lantbruksutbildningens fader föddes och startade lantbruksutbildning vid , Kålland i . Styrkan ligger i att samlokalisera dem i /och förstärka det nav för modern växtodling, precision i lantbruk, som håller på att bildas i SLU i . Arbetssättet och tekniken kan med framgång nyttjas i framtidens processindustri som t.ex. livsmedelsindustrin och bli ett viktigt hjälpmedel för att utveckla nya effektiva miljösäkra produktionssystem. Tjänsterna kommer att utgöra grundstenar i en centrumbildning Lantbruk med Precision för ett uthålligt lantbruk till Nonnens minne. , som är en av SLU:s huvudorter, har omvittnat god närkontakt med lantbruk, djurhållning i olika former samt med livsmedelsindustrin. I är den svenska djurhållningen som mest intensiv och omfattande och starkt diversifierad. finns där en framstående växtodling, med cirka en tredjedel av den svenska spannmålsproduktionen, stora delar av svensk livsmedelsindustri med slakterier, förädlingsföretag, avels-, semin- och djurhälsoorganisationer, flera stora trav- och ridanläggningar, m m. Detta är viktiga förutsättningar och ger stora möjligheter för sektorsforskning, underlag för yrkesutbildningar och för en aktiv roll inom den tredje uppgiften. För att utveckla och fullt ut ta till vara dessa möjligheter för SLU i sin helhet behöver basresurserna för sektorsrollen förstärkas vid SLU i med två högre forskartjänster. Resursförstärkningen kommer att öka utvecklingspotentialen inom SLU:s sektorer och ytterligare stimulera samarbetet inom det västsvenska universitets- och högskolesamarbetet (VUS), speciellt .
mot · GR02MJ378 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna ges ansvaret för utformningen av strandskyddet. har inneburit en skärpning av strandskyddet så att det blivit ett av de största hindren för regional utveckling särskilt vad gäller möjligheterna att bosätta sig på attraktiva områden på landsbygden. Den skärpning av reglerna som kom innebärande att hänsynen till djur- och växtlivet togs in i regelverket har fullföljts genom , som i princip satt stopp för byggnation utmed alla vattendrag, stora som små över hela landet. Reglerna och därmed gällande praxis belastas av betydande rester av gammalt förmynderi då det generella strandskyddsförbudet tillkom. Vi ifrågasätter om inte strandskyddets generella natur bör ses över. är ett stort land med skiftande befolkningstäthet samt skiftande natur och klimat. En möjlighet för kommunerna att göra lättnader av strandskyddet behövs. Det är särskilt viktigt i de glest befolkade delarna av landet. Men även i andra delar av landet med vikande befolkningssiffror kan lokala bedömningar i strandskyddet bidra till en positiv utveckling. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas t.ex. i eller på är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade delar av landet. Kommunala bedömningar kan bli mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Vi anser att det är ett omyndigförklarande av kommunerna att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande måste man ges full rätt att besluta även om strandskydd. Strandskyddet bör komma in i kommunernas översiktplanering. I den processen kan den nödvändiga dialogen med staten äga rum. Staten skall däremot inte styra markanvändningen på det rigida sätt som sker i . En rätt att överklaga bör dock finnas kvar från länsstyrelsernas sida om en kommun flagrant bryter mot tagna planer. roll genom möjlighet att överklaga kommunens beslut till domstol bör förändras. Verkets roll kan reduceras till en rätt att föra upp prejudicerande strandskyddsärenden till . lämnade en rapport (2185) om strandskyddet. Rapporten grundade sig på ett regeringsuppdrag som bl a innebar att man skulle se över om inte strandskyddet skulle kunna göras mer flexibelt. Det kunde behöva skärpas i tätortsnära områden med högt bebyggelsetryck, men också lättas på i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfte att underlätta regional utveckling. Verkets förslag innebar att regelverket krånglades till ytterligare och inte innebar några nämnvärda förbättringar utifrån de syften som angavs i direktiven. Behovet av en reformerad strandskyddslagstiftning är, som vi påtalat ovan, stort. Det är dessutom bråttom. Det har gått kom med sin utredning. Remissinstanserna var i många avseenden kritiska till de ändringar som föreslogs. Vi menar att det enda radikala är att kommunerna får ansvaret för utformningen av strandskyddet, enligt den modell som vi presenterar ovan, vilket bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ382 · 2003-10-07 00:00:00 — Situationen på svenska slakterier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot elpåfösare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kameraövervakning på slakterier. Det borde ligga i allas intresse att djur på svenska slakterier fick ett så smärtfritt och värdigt slut som möjligt. Så verkar dock tyvärr inte alltid vara fallet, utan missförhållanden på landets slakterier är alltför vanliga. Till exempel har slakteri i anmälts åtskilliga gånger för rutinmässig användning av elpåfösare, ibland på samma djur, trots att elpåfösare endast får användas i undantagsfall. Detta är givetvis helt oacceptabelt! Användning av elpåfösare ska överhuvudtaget inte behöva förekomma, utan borde förbjudas helt. För att tillse att bestämmelserna följs borde också djurhanteringen på slakterierna kameraövervakas. Detta skulle inte bara sätta större press på slakterierna att behandla djuren väl, utan det filmade materialet skulle också vara till stor hjälp för de myndigheter som ansvarar för tillsynen och vid behov kunna användas som bevismaterial.
mot · GR02MJ383 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning för att förbjuda pälsfarmning i . avlivas ungefär 1,2 miljoner minkar och ett okänt antal chinchillor och kaniner i svenska pälsfarmar för sina pälsars skull. är ett mycket aktivt djur med stort behov av rörelse, och väl anpassad till ett liv i vatten. Men varken behovet av rörelse eller vatten att simma i kan tillfredsställa i de trånga ståltrådsburarna - upp till tre minkar delar på en bur som inte är större än en uppslagen kvällstidning - vilket lett till stora problem med beteendestörningar som stereotypier (meningslösa rörelser som upprepas på samma sätt ) och stympning (djuren biter på varandra eller sig själva). anser att minkfarmning ska förbjudas. Chinchillan är en liten sydamerikansk gnagare som i föds upp i burar med en golvyta på 0,18 m². Föreskrifter för hur chinchillorna ska hållas saknas helt, så det närmaste som finns att tillgå är föreskrifter för sällskapsdjur och om skydd för animalieproduktionens djur. Av konventionens nio krav uppfyller svenska chinchillafarmare dock bara två, och inte heller de svenska sällskapsdjursreglerna uppfylls. Man föder upp kaniner såväl för köttet som för pälsen. Kaninuppfödning sker helt utan kontroll, så det är svårt att säga någonting om omfattning och djurens situation. Så länge chinchillor och kaniner farmas ska det självklart finnas stränga föreskrifter för det. Att föda upp djur enbart för pälsproduktion är däremot inte nödvändigt, så pälsfarmning ska förbjudas.
mot · GR02MJ384 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning vid intrång och inskränkningar i äganderätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om civilrättsliga naturvårdsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsättning av mark för naturvårdsändamål främst bör ske på statlig mark. Stärk äganderätten för ökad samhällsnytta Den privata äganderätten är av stor betydelse för ett fritt och demokratiskt samhälle. Äganderätten är en förutsättning för ekonomisk utveckling och marknadsekonomi. Ett ansvarsfullt ägande är också avgörande för en långsiktig förvaltning av våra naturresurser. Som exempel kan nämnas att många skyddsvärda natur- och kulturmiljöer i landskapet är ett resultat av aktivt brukande som lämnat och lämnar viktiga bidrag till ekonomi, sysselsättning och välfärd. Ett annat exempel är givetvis den svenska exportindustrin, som utvecklats med ägandet som grund. Äganderätten är skyddad i grundlagen. Den som tvingas avstå från sin egendom har rätt till ersättning för förlusten. Detsamma gäller när det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnader på ett sådan sätt att pågående markanvändning inom berörd del avsevärt försvåras eller skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet av den delen av fastigheten. Till och från kommer det dock förslag om ändringar av grundlagen som skulle innebära en försvagning av grundlagsskyddet. Det är därför viktigt att alltid påminna om äganderättens betydelse för samhällsutvecklingen. När det gäller intrång och inskränkningar i äganderätten är det viktigt att hävda principen om att ingen ska berövas sin egendom eller få sin rätt att bruka den inskränkt annat än i speciella fall som noga preciseras i lag och mot full ersättning. När inskränkningarna sker med starka privatekonomiska intressen, bör utöver ersättning för den mistade marken till marknadspris även utgå en tilläggsersättning. Det bör ges regeringen till känna. Avsättning av mark för naturvårdsändamål I finns bestämmelser om naturreservat, biotopskydd, vattenskyddsområden och andra former av områdesskydd. Många markägare är och kan bli berörda av markavsättningar. Särskilt aktuella är frågor rörande skydd av skogsmark. För att uppfylla det statliga miljömålet Levande skogar pågår ett omfattande arbete med att bilda naturreservat och biotopskyddsområden i skogsmark. Det är viktigt att detta naturvårdsarbete också utgår från markägarna och deras engagemang och ansvarskänsla. Därför bör civilrättsliga naturvårdsavtal, där staten och markägaren tar ett gemensamt ansvar för naturvården, utnyttjas i betydligt större utsträckning än vad som är fallet. Det bör ges regeringen till känna. Det är dessutom viktigt att, i de fall där staten ensam tar ansvar för skyddet av mark för naturvårdsändamål, det i största möjliga utsträckning görs på statlig mark. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ385 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till sådan ändring i djurskyddslagen som gör det möjligt för Gotlandsrussen att slippa ligghallskravet. ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om hästhållning på Lojsta hed på . Gotlandrussen eller skogsbaggar eller bara baggar är en alldeles unik hästras som finns på . Hästrasen finns omtalad i många historiska skrifter. Den omnämns t.ex. av i dennes skildring av sin gotländska resa . Gotlandsrussen var en starkt hotad ras som höll på att försvinna i likhet med vad som hände med t ex Ölandshästen. Genom framsynta insatser från jordbrukare i trakten av hed och av kunde den utdöende hästrasen räddas. Flocken uppgår till ca 50 russ och /höst när fölen finns i flocken är antalet ca 80. Syftet med denna russhållning är att bevara Gotlandsrusset i sin ursprungliga miljö. Lojsta hed är landets enda russreservat och bevarandet av Lojstaflocken måste därför betraktas som en riksangelägenhet. Lojstaflocken ger en inblick i hur den gamla svenska hästuppfödningen gick till, då fölsto med föl och unghästar i södra och livnärde sig i skogen. En av kännetecken för Gotlandsruss är just att hästarna går ute året om. Över tiden har arten väl anpassat sig till en utetillvaro när det gäller väder och vind samt förmågan att finna föda. Det är viktigt att russet någonstans hålls så nära dess ursprungsförhållande som möjligt. Russen på Lojsta hed har gått fria och kan i många stycken jämföras med skogens vilda djur. Den viltgående russflocken på Lojsta hed vistas i skog och har således tillgång till läskydd i form av tät skog med tillgång till vatten året runt samt under icke betessäsong utfodras djuren med hö. Djur som behöver särskild vård transporteras till närbeläget stall. Russflocken får kontinuerlig tillsyn och i förekommande fall veterinärvård. har aktualiserat kravet att utegångsrussen skall ha tillgång till ligghall. Det ter sig fullständigt onödigt eftersom Gotlandsrussen sannolikt inte skulle gå in i en hall och för att russen har utomhusvistelse som livsform. Ett krav på ligghall på Lojsta hed skulle omöjliggöra fortsatt verksamhet med att hålla hästflocken vild/halvvild i nuvarande form eftersom hela verksamheten i stort bygger på ideell grund. Efter omfattande opinionsbildning på har medgivit dispens från ligghallskravet. Eftersom möjligheten till dispens kan ges krävs därför ett permanent undantag för Gotlandsrussen. Detta undantag kan likställas med de undantag som gäller för renar. Det är i många fall likartade förhållande när det gäller skötsel och tillsyn av Gotlandsruss som gäller för renar. Ingen skulle väl komma på idén att kräva ligghall för renar. I stället för att undantag från bestämmelserna i djurskyddslagen måste sökas med jämna mellanrum är det för regeringen att även ge Gotlandsrussen undantag från kravet på liggstall.
mot · GR02MJ386 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvävereduktions på . En viktig fråga för miljöarbetet är att minska kväveutsläppen i våra vattendrag och havsområden. Ett bra och relativt enkelt sätt att reducera kväveutsläppen är att binda kväve i jordbrukets normala odling. Ett sätt att göra detta är på olika sätt säkerställa att avvattning av ett markområde sker när huvuddelen av kväveförekomsten i vattnet har bundits i växtlighet. Genom uppförandet av dammkonstruktioner och en reglerad avrinning är det möjligt att påtagligt minska kvävetillförseln till våra omgivande havsområden som vårt jordbruk kan tillgodogöra sig kvävet som växtnäring. På östra finns ett stort tidigare utdikat område vid Gothemsån. Gothemsån avvattnar cirka en fjärdedel av yta och ån mynnar i på östra sida. Dikningsföretagen är i behov av rekonstruktion för att öka jordbruksmarkens avkastning. Vid denna rekonstruktion är det synnerligen lämpligt att även försöka vidta åtgärder för att begränsa kväveutsläppet i . För att detta skall vara möjligt krävs omfattande forskning och studier i samband med byggande av regleringsanordningar. Självfallet är det ytterst viktigt att dessa åtgärder genomförs i samarbete med berörda markägare och med beaktande av tidigare träffade avtal och överenskommelser inom befintliga vattenvårdsområden. En åtgärd som avsevärt reducerar kväveutsläppen till måste betraktas som ett nationellt intresse. Lämpliga åtgärder vid myr och Gothemsån kan kanske vara det enskilt viktigaste projektet för att minska de årliga kväveutsläppen till .