mot · GQ02So19 · 2003-01-24 00:00:00 — De står ofta ensamma, både i relation till den offentliga omsorgen och konstaterar författarna dessvärre även i den egna familjekretsen. Vi instämmer och menar att andra aktörer än det offentliga måste uppmärksammas i utformningen av den framtida äldreomsorgen jämfört med . Antalet personer som får hjälp i hemmet är relativt oförändrat. hade drygt 240 000 personer, , hjälp av äldreomsorgen. Hälften bodde i eget boende och hälften i särskilt boende. Till dessa kommer de ca 26 000 äldre som har hjälp enbart med hemsjukvård eller korttidsvård. Det är allt färre äldre som får hjälp med enkla och nödvändiga göromål på grund av kommunernas ansträngda ekonomi. Vi anser därför att hemnära tjänster för såväl äldre som alla andra bör skattesubventioneras. Vi vill införa en skattereduktion på för privatpersoners betalning av arbetskraftskostnaden inom hushållsnära tjänster . Den skall omfatta hushållstjänster, privat barnomsorg, tvätt av kläder, tjänster för underhåll, reparation och förbättring av bostaden. Detta skulle motsvara exempelvis tio timmars städhjälp . Det är en reform som ger frihet. Regeringen har avsatt stimulansbidrag till kommunerna för bland annat uppsökande verksamhet eftersom äldre med psykisk ohälsa har varit ett prioriterat område för detta bidrag. Omvårdnaden är särskilt eftersatt när det gäller psykiska störningar hos äldre. Det beror till stor del på bristen på kunskap om åldrandet och om attityder till och förväntningar på vad åldrandet innebär. Undersökningar visar att primärvården helt enkelt inte hittar patienter med depressioner. Många av dem som får diagnosen demens lider av s.k. falsk demens som beror på depression. Studier visar att mer än varannan 85-åring lider av någon form av psykisk störning. Två tredjedelar av de äldre har en djup depression, men är odiagnostiserade och därmed obehandlade. Självmordstankar är vanligt. uppskattar antalet äldre med depression till ca 150 000, antalet med ångesttillstånd till 100 000 och antalet i psykotiskt tillstånd till 100 000. Många äldre har följaktligen ett dolt psykiatriskt vårdbehov. Detta till trots är det bara av de äldre med depression som upptäcks, och det är bara knappt hälften av landstingen som kan erbjuda specialistvård till äldre som lider av andra psykiska sjukdomar än demens. Totalt inom allmänpsykiatrin finns nu knappt 6 000 vårdplatser, varav endast 750 är speciellt avsedda för äldre. Ofta finns väl fungerande behandlingar som dock på grund av den bristande diagnostiken och knappa möjligheter till vård långt ifrån alltid utnyttjas. Vi föreslår ett särskilt stimulansbidrag till psykiatrin. Tanken med psykiatrireformens avinstitutionalisering var god, men vissa av reformens intentioner har i stort sett gått om intet på grund av brister i samarbetet mellan huvudmännen. Ofta kan kommunerna bara erbjuda social rehabilitering, vilket är otillräckligt. Många psykiskt funktionshindrade för en passiv sysslolös tillvaro eftersom arbetsinriktad rehabilitering saknas. Vi vill därför tillföra kommunerna utöver regeringen för ett stimulansbidrag till kommunerna för bland annat utökad uppsökande verksamhet. Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen Ett högkostnadsskydd har införts för avgifter för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård samt för sådan bostad i särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen. Den enskilde som skall betala avgift skall garanteras ett lägsta belopp som denne skall ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel innan avgift får tas ut. Eftersom reglerna för beräknande av förbehållsbeloppet ger utrymme för kommunerna att fastställa minimibeloppet har kritik riktats mot bristande enhetlighet i fastställande av så kallad maxtaxa. Därför har fått i uppdrag av regeringen att återkomma med en utredning av effekterna av det nya avgiftssystemet. accepterade möjligheten för kommunerna att införa högkostnadsskydd och förbehållsbelopp men påpekade att vi ville ha ett förändrat system som innebar enhetstaxa, en mer human beräkning av boende, en valfri äldreomsorg, rätt att flytta och en bättre tillsyn av vården och omsorgen. Vi vill understryka vikten av att skyndsamt följer upp avgiftsreformen, identifierar eventuella orättvisor inom det nya avgiftssytemet, så att dessa åtgärdas och därmed ökar den ekonomiska tryggheten för äldre. beslöt att införa ett nytt ersättningssystem för . Detta skulle höja äldres tandhälsa i och med att den maximala kostnaden för ett ingrepp skulle vara . Det av socialdemokraterna konstruerade högkostnadsskyddet för de omfattar inte förarbeten och allt material och därför kan slutnotan bli bra mycket dyrare än för en lång rad behandlingar. Det kan handla om långt över den dubbla kostnaden för exempelvis hel- eller delprotes. har föreslagit en tandvårdsförsäkring som baseras på behov, något som bättre gynnar äldre med stora problem. All tandvård för patienter handläggs av läns allmänna försäkringskassa. Av kassans hemsida framgår att man inte hinner med att handlägga förhandsprövningarna. Inflödet av inkomna ansökningar överstiger vida antalet avklarade förhandsprövningar. Patienterna är utlämnade åt ett system som invaggat dem i falska förhoppningar. Vi anser att regeringens satsningar på en förbättrad tandvårdsförsäkring är otillräckliga. Vi föreslår ett förbättrat högkostnadsskydd som omfattar alla, och vi vill förstärka tandvårdsförsäkringen med utöver den av regeringen föreslagna utgiftsnivån, vilket vi beskriver närmare i 2002/03:So466 av m.fl. (m) Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av skrivelsen framgår att det för många äldre som bor i särskilda boendeformer är svårt att själva svara för hanteringen av de läkemedel som de behöver. Det har lett till att man i många boendeformer har inrättat särskilda läkemedelsförråd där de boendes läkemedel förvaras. klarar inte att upprätthålla en god tillgänglighet till läkemedel. Cirka 100 apotek hade sommarstängt . Det är av samtliga apotek i landet. Därtill tvingades drygt 230 apotek till begränsade öppettider. Man skall komma ihåg att även när alla apotek är öppna är tillgången till apotek usel jämfört med övriga EU. Men där har heller inte staten monopol på detaljhandeln av läkemedel. är ensamt i hela västvärlden om ett statligt apoteksmonopol. Vi anser att en avreglering av det statliga apoteksmonopolet är grundläggande för en fungerande läkemedelsmarknad. Receptfria läkemedel till försäljning i dagligvaruhandeln ger en avsevärt bättre tillgänglighet till läkemedel både i tätort och glesbygd. Konkurrens ger lägre priser, fler apotek och bättre service. En optimal användning av läkemedel, framför allt på egenvårdsområdet, får helt nya förutsättningar vid en avreglering. Genom nuvarande ordning menar vi att läkemedelskostnaderna hålls på en högre nivå för enskilda äldre i eget boende, liksom för äldre boende i särskilda boendeformer samt inom hemsjukvården. Finns läkemedelsförråd inrättade i de särskilda boendeformerna är medicineringen kostnadsfri för den äldre. Vi ställer oss frågande till om detta är rimligt. Medicinering av äldre är en grannlaga uppgift och kräver god kontakt mellan den äldre och läkaren, samt personal. Inte sällan förekommer medicinering med ett alltför stort antal olika läkemedel, vilket inte belyses alls. Denna överförskrivning är troligen långt viktigare att hantera och löses inte genom inrättande av läkemedelsförråd. kan dessa leda till övermedicinering. Läkemedel är personliga och måste hanteras på detta sätt genom förskrivning av personliga recept. Läkemedelsförmånen skall enligt vår uppfattning omfatta även äldre boende i enskilda boendeformer liksom de som finns i hemsjukvården, och läkemedelsförråd bör därför inte inrättas i de särskilda boendeformerna. är det enligt vår uppfattning naturligt att läkemedelsförmånen ingår i den gemensamt finansierade hälsoförsäkring som vi föreslår. Med en samordnad sjukvårds- och läkemedelsförsäkring erhålls en naturlig samordning av olika insatser där en ändamålsenlig läkemedelsbehandling inte bara ses som en kostnad utan också som en avlastning av vården. Förslagen utvecklas detaljerat i vår läkemedelspolitiska motion 2002/03:So281 av m.fl. (m). I samband med att det reformerade ålderspensionssystemet infördes slopades det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts av det vanliga grundavdraget, vilket framgår av regeringens skrivelse. Pensionstagare jämställs därmed med övriga inkomsttagare. Vi vill höja det vanliga grundavdraget till . Det innebär skattesänkningar för alla, även för pensionärer. Faktum är att eftersom ersättningsnivåerna i pensionssystemet är reglerade är skatterna den enda vägen att gå för att höja värdet av pensionerna. Enligt det andra målet för äldrepolitiken skall äldre kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. Vi anser att fastighetsskatten i väldigt stor utsträckning strider mot denna målsättning. Fastighetsskatten är orättfärdig. Fastighetsskatten och den slopade frysningen av taxeringsvärdena har fått allvarliga konsekvenser för många boende. När skatterna på boende slår hårt finner många ingen annan utväg än att sälja sina hem och flytta. För äldre småhusägare innebär fastighetsskatten att många äldre berövas möjligheten att åldras i trygghet och med bibehållet oberoende i enlighet med de av fastställda målen för äldrepolitiken. Därför bör besluta om att avskaffa fastighetsskatten. Regeringen anger att kostnaderna för äldreomsorgen beräknas till , vilket är en ökning . Av skrivelsen framgår också att det är osäkert vilka orsakerna bakom ökningen är. Vi anser att det är positivt att allt fler människor blir äldre, men det ställer också krav på att vi kan finansiera äldreomsorgen . Vi anser att frånvaron av en ekonomisk konsekvensanalys av vad en allt mer åldrande befolkning innebär är en stor brist med regeringens skrivelse. decenniers decentralisering av offentliga tjänster har medfört att många kommuner inte förmår klara verksamheterna med befintliga medel. I 123 kommuner och i 15 landsting räcker inte intäkterna. Underskotten blir bara än större om inte sysselsättningen ökar menar i en rapport. Trots de största skattehöjningarna kommer underskottet i den kommunala sektorn att bli allt större . väntas de flesta landsting och många kommuner inte klara att leva upp till balanskravet. Den kärva ekonomin har gjort att fyra landsting och ett sjuttiotal kommuner beslutat höja skatten 2003. Landstingsskatten höjs i genomsnitt med , medan kommunernas skatt stiger med . Den höjda skatten innebär att landstingen förstärker sin ekonomi med och kommunerna med . Detta räcker dock inte till för att skapa balans i sektorn. Trots att förbunden räknar med en långsammare tillväxt i verksamheten än ökar underskottet efter 2003. ekonomer har räknat fram ett scenario som innebär att med en framräkning av kommunalskatten kommer att vara . Redan dagens nivå på känns betungande för de flesta. Ändå ser detta bara ut att vara början på en lång mycket utdragen period med höjda skatter. kryper pensionsåldern allt längre ner, allt fler blir äldre, det föds för lite barn och sjukskrivningar och bristande integration och utanförskap kostar mycket pengar. Äldreomsorgen står inför stora ekonomiska utmaningar. Enbart den demografiska utvecklingen gör att många kommuner kommer att få stora svårigheter att ekonomiskt klara äldreomsorgen. Vi anser därför att staten i stället för kommunerna skall stå för finansieringsansvaret av omsorgen. Då kan den förnyelse vi förespråkar bli möjlig. Vi anser det angeläget att en parlamentarisk beredning tillsätts med uppgift att komma med förslag på hur äldreomsorgens finansiering långsiktigt skall lösas för att, likt pensionsuppgörelsen, söka en uppgörelse som håller och över val. Vård i livets slutskede Kommittén om vård i livets slutskede lämnade sitt slutbetänkande SOU 2001:6 Döden angår oss alla Värdig vård i livets slutskede. Regeringen har inte tagit ställning till den fortsatta behandlingen av kommitténs förslag i föreliggande skrivelse. Vi anser att en god vård i livet slutskede är en viktig del i en värdig vård. Därför bör regeringen återkomma med förslag till hur vården i livets slutskede kan förbättras.