ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T404 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tydligare färdtjänstlag som tar hänsyn till synskadade ungdomars speciella behov av flexibilitet. Personer med funktionsnedsättning skall, enligt den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare, ha möjlighet att vara delaktiga i samhället, på lika villkor som andra medborgare. En av den enskilde medborgarens mest centrala behov är att fritt kunna förflytta sig till och mellan olika platser. Detta görs med egen bil, cykel, kollektivtrafik eller genom att gå till fots. Synskadade har ofta på grund av funktionsnedsättningen stora svårigheter att ta sig fram i okända miljöer på egen hand eller att cykla. Att köra bil är omöjligt för synskadade. Den nuvarande färdtjänstlagstiftningen tar endast hänsyn till de fall då personen är förhindrad att ta sig fram med den vanliga kollektivtrafiken. Färdtjänst är en angelägenhet som etablerades i . För många funktionshindrade har färdtjänsten länge varit nyckeln till att kunna förflytta sig och delta i samhället på lika villkor som andra. Cirka 40 000 personer har rätt till färdtjänst. Behovet av en flexiblare och mer individanpassad färdtjänst har växt, i takt med samhällsutvecklingen. Lagstiftningen ger kommunerna möjlighet att begränsa de färdtjänstberoendes rörelsefrihet. De vaga formuleringarna i färdtjänstlagen har bidragit till kommunernas vitt skilda tolkningar som har lett till att skillnaderna mellan landets kommuner är stora. Det har höjts röster för en tydligare lagstiftning såväl från kommunalt håll som från färdtjänstberättigade. Lagen måste förtydligas och den enskilde individens rättigheter förstärkas så att inte rörelsefriheten begränsas. Lika regler ska gälla i alla kommuner. Resornas omfattning och antal får inte inskränkas på det sätt som sker då den begränsade färdtjänsten isolerar och begränsar människors vardag. Det behov av flexibilitet som synskadade ungdomar har för att kunna träffa kompisar, utöva fritidsaktiviteter och komma till arbete och skola måste beaktas. Den nu pågående utredningen färdtjänstfrågor 2002:108, redovisas . Under det kommande arbetet mot en lagändring, bör regeringen ta fasta på de synpunkter som beskrivits ovan.
mot · GR02T406 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av det statliga vägnätet vid TEN-hamnar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anpassning och utbyggnad av det statliga vägnätet runt svenska hamnar med betydelse för det transeuropeiska transportnätet, s.k. TEN-hamnar. Ägandet och driften av anslutningsvägar till nationellt viktiga hamnar är en mycket angelägen fråga som bör få en lösning . Frågan är viktig för att den bl.a. handlar om att utjämna orättvisa konkurrensförhållanden, främja samverkan mellan olika trafikslag i syfte att uppfylla det transportpolitiska målet och förverkliga det gemensamma transeuropeiska transportnätverket, TEN. I både svensk och europeisk transportpolitik finns en ambition att skapa ett sammanhängande transportsystem med kunden i centrum. I det senaste transportpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56) betonas betydelsen av kundperspektivet i transportsystemet och ett mera trafikslagsövergripande synsätt. I regeringens proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) står det att en grundläggande princip för transportpolitiken är en ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag. Det är därför angeläget att nationellt viktiga hamnar har statliga landanslutningar. Det har utvecklats en naturlig struktur med en stark koncentration av godsflödena till ett begränsat antal välbelägna effektiva hamnar. Ett tiotal hamnar står för av den totala godsvolymen. EU har beslutat om att hamnar med , eller minst 200 000 resande, ska ingå i det transeuropeiska transportnätverket, s.k. TEN-hamnar. 17 hamnar uppfyller dessa krav i . har dessutom pekat ut att antal hamnar som sjöfartens riksintressen. TEN-hamnar och hamnar av riksintresse bör naturligen ses som nationellt vikiga hamnar. De hamnar som fyller ett stort behov i den nationella och europeiska godstrafiken har avgörande betydelse för nationell och regional tillväxt. Det är därför också vägnätet runt dessa hamnar måste anpassas för de industriprodukter och det gods som ska transporteras ut från respektive hamn. Viktiga exempel på stora hamnar där vägarna runt utgör hämmande och trafikfarliga flaskhalsar är och hamnar. I regeringens proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) står dessutom bl.a. att staten har ett särskilt ansvar för trafikanläggningar som svarar för nationella och internationella trafikbehov. Projektering av ovan beskrivna vägprojekt i anslutning till TEN-hamnar bör därför startas . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T408 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i lagen om överlastavgift, SFS 1972:435. Drygt två tredjedelar av det svenska vägnätet förvaltas av enskilda: vägföreningar, samfällighetsföreningar eller motsvarande. Ansvarsområdena kan variera från en gemensam utfartsväg på landsbygden för trefyra fastigheter till ett kommunalt planområde där detaljplanen föreskriver enskilt huvudmannaskap. är en mängd vägar, både allmänna och enskilda med statsbidrag, avstängda för tyngre fordon. Den som kör med ett för tungt fordon på en allmän väg drabbas av en kraftig överlastavgift. Problemen med för tunga fordon i förhållande till vägars och broars kapacitet har diskuterats länge och man har från sida med skärpa hävdat att det för landet är dålig ekonomi att låta ett befintligt, gammalt vägnät brytas ned på grund av kortsiktigt ökade transportvinster. För att inte tala om de konsekvenser för en hel bygd som kan uppstå vid ett brohaveri. Dagens lagstiftning innebär mycket långtgående påföljder för den som bryter mot belastningsbestämmelserna på allmänna vägar, gator eller allmänna platser. Problematiken ligger dock i att lagen om överlastavgift (SFS 1972:435) endast gäller allmänna vägar, gator och allmän plats, dock inte enskilda vägar. I praktiken innebär detta att en åkare som ertappas med för tungt fordon på en enskild väg kan komma undan med ett förhållandevis litet bötesföreläggande. Väghållaren har väldigt svårt att få skadestånd från åkaren eftersom bevisbördan ligger på väghållaren. Då ingen överlastavgift med nu gällande lagstiftning kan utgå är detta ett tydligt exempel där likhet inför lagen inte gäller. enskilda vägar är en viktig del av vårt transportnät och avgörande för att hela ska leva. Lagstiftningen bör därför ändras så att överträdelsen ger samma påföljd oavsett var den brottsliga verksamheten ägt rum.
mot · GR02T409 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk användning av befintliga säkerhetsbälten i bussar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bältessäkrade bussar för skolskjutsar och i långfärdstrafiken. Säkerhetsbältet är ett av de viktigaste skydden mot allvarliga personskador vid trafikolyckor. Kraven på bältesanvändning i bussar ökar. Vägtrafikkungörelsens regel säger att om det finns säkerhetsbälten i fordonen så ska de användas. Det tidigare undantaget för skolskjutsar har tagits bort. I en undersökning av NTF framkommer att många av landets kommuner fortfarande inte kräver bälten i sin upphandling av bussar för skolskjutsar. EU:s transportministrar beslutade att genom ändring av tidigare direktiv öka den obligatoriska användningen av säkerhetsbälten och skyddsutrustning för barn. Under det svenska ordförandeskapet nåddes en förlikning om det s.k. bussdirektivet, som sedan antogs . Direktivet anger att det ska finnas tvåpunktsbälten på alla platser i nya bussar över utom på de platser som inte har något säte framför sig. De platserna ska vara utrustade med trepunktsbälten istället. har ansvaret att genomföra de nya bestämmelserna. De beräknas gälla . Även om det finns krav på att bälten ska användas i de bussar som är så utrustade är det inte självklart att de alltid används. Olyckor med bältesutrustade bussar visar att om befintligt bälte använts hade antalet tragedier med svåra skador eller dödlig utgång reducerats. Givetvis har vi förhoppningar om en förbättrad kvalitet i den kommunala upphandlingen av skolskjutsar och om att de nya reglerna 2004 ska ge positiva effekter. Men en rad allvarliga problem finns och . Det är viktigt att kommunerna och länshuvudmännen i sin upphandling redan nu ställer krav på säkerhetsbälten i bussar. För att höja säkerheten i gamla bussar måste lösningar till som både kan ta tid och bli dyrt. Exempelvis krävs en starkare stomme för inmontering av säkra bälten. Det är angeläget att bältesanvändningen är obligatorisk och att kravet på bussbolagen skärps så att passagerarna får instruktioner om att bälten ska användas. Enligt vår mening bör omgående de bussar som uppnår bälteskravet därför prioriteras i upphandlingar för skolskjutsar och i användningen för långfärdstrafik.
mot · GR02T410 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synkontroll vid körkort. sänktes övningkörningsmöjligheten från till . Detta var ett led i nollvisionen och mycket bra för att våra ungdomar får ytterligare tid att träna före uppkörning. Många personer utvecklar dock en närsynthet under tonåren, då körkortskrav vad gäller synskärpa inte uppnås. testas synen av optiker när personen är . Vi vet att kroppen växer fram till ungefär . Synen utvecklas , och närsynthetsproblem kan uppstå fram till . När det gäller tyngre trafik, där korkort finns i C-, D- och E-klass, krävs synintyg . De faller in under grupp 2, vilket betyder att de ska kollas . A- och B-körkort hanteras i grupp 1 som då inte kollas mer än när personen är . Samma krav som grupp 2 har, dvs. kontroll , borde införas även för körkort A och B. Det kan även vara logiskt med kontroll eftersom körkortet byts då.
mot · GR02T411 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prispolitiken inom SJ. har SJ använt sig av en enhetlig kilometertaxa, där sträckans längd bestämde priset på biljetten. är de populära sträckorna dyrare än de mindre efterfrågade sträckorna, och dessutom finns en mängd sätt att beställa biljett på, vilket skapar en flora av priser för samma åktur. Miljön behöver tåg, inte bilar. Städerna behöver bilfrihet. Staten måste ta sitt ansvar som ägare och driva en infrastuktur som är god för resenärer och miljö. kostar en enkel biljett HudiksvallStockholm normalpris . Är det fler än en som åker är tåget inte något alternativ ur ekonomisk synvinkel. Ekonomi är ett maktmedel som ska utnyttjas, men för långsiktigt hållbar miljö bör resor ske via tåg.
mot · GR02T412 · 2003-10-07 00:00:00 — Studentrabatt på tåg för deltidsstuderande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studentrabatt på tåg för deltidsstuderande. Utbildningspolitiken är i fokus. Vi behöver fler som genomgår högre studier för att öka vår tillväxt och få ny kunskap. Högskolor och universitet byggs ut med fler platser för att öka antalet studenter. Från skogslänen väljer dock många att pendla till våra studieorter. Att börja studera innebär stora förändringar för många, både ekonomiskt och socialt. Från glesbygden ser vi att andelen kvinnor som deltidsstuderar ökar. Dessa kvinnor kan bo kvar på sin hemort och förena familj och studier. finns inte rabatt på SJ för de studenter som deltidsstuderar, vilket kan vara ett ekonomiskt hinder för att påbörja eller genomföra en distansutbildning. Därför bör rabatten som de heltidsstuderande åtnjuter även komma deltidsstuderande till godo.
mot · GR02T413 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagstiftningen så att polis eller markägare ges befogenhet att snabbare än transportera bort bilar som lämnats utefter vägar eller på annan plats ute i naturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att höja skrotningspremien för gamla bilar. Vi möts allt oftare av bilar som lämnats i diken efter dikeskörning, på parkeringsplatser eller på andra platser ute i naturen. Ofta är bilarna äldre och i dåligt skick. Det dröjer inte många dagar förrän dessa bilar blir utsatta för inbrott och diverse skadegörelse. Om inte bilägaren själv tar ansvar för bortforsling av sitt felaktigt placerade fordon är det viktigt att detta kan få utföras av annan person. Eftersom dessa bilar är olämpligt placerade och kan betraktas som en riskfaktor både för andra trafikanter och inte minst för miljön är det viktigt att en lagändring kommer till stånd som möjliggör att dessa bilar får omhändertas och transporteras till närmaste bilskrotningsföretag utan kostnad för den som behöver bli av med fordonet. trafikeras våra vägar av många gamla och miljöförstörande bilar. Ett bra sätt att stimulera dessa bilägare att skrota sina bilar är att höja bilskrotningspremien, varför vi föreslår att regeringen ser över möjligheten att höja skrotningspremien för gamla bilar.
mot · GR02T415 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en cykelhjälmslag för alla upp till . Riskerna för allvarliga skallskador vid en cykelolycka är mycket stora för dem som inte använder cykelhjälm. Vid seminariet i , anordnat av föreningen , redovisades en epidemiologisk studie på barn och ungdomar med svåra skallskador . Där framkom att skulle de cyklande barnen ha haft hjälm så kan man räkna med en 80-procentig minskning av risken för svåra skallskador. Det bör även uppmärksammas att det finns en stor olyckstopp i åldrarna . Det bekräftar behovet av hjälm även . En rimlig gräns för hjälmkrav vid cykling kan därför vara . I flera studier såväl inom landet som utomlands har man analyserat barn och ungdomar som fått svåra skallskador och kommit fram till att skadorna hade kunnat minskas om hjälm hade används. Genom ökad forskning har kunskaperna ökat om läkningsförmågan hos barn. Där har framkommit att barn inte har bättre läkningsförmåga vid skallskador, något som man trott, det är snarare tvärtom. Barn har lättare att få svåra skallskador som sedan får stora konsekvenser för resten av livet. Barnen har ett tunnare kranium, huvudet är större och tyngre i förhållande till barnets kropp. Detta tillsammans med att nervtrådarna i barnets hjärna inte är färdigutvecklade förrän barnet är , gör barnet mer sårbart vid en olycka. Införande av en cykelhjälmslag skulle kunna förhindra att barn drabbas av allvarliga skallskador, det visar erfarenheterna från . Allvarliga skallskador på barnet medför en lång och svår rehabiliteringsprocess; det innebär även att den fulla konsekvensen av hjärnskador i tidig ålder märks först . Barn med en allvarlig skallskada överlever i mycket högre grad än , men det blir allt fler barn som behöver extra resurser hela livet ut p g a sin skada. För att förhindra allvarliga skallskador hos barn, som medför så mycket sorg och smärta för barnet men även för barnets omgivning, så måste vi vuxna ta ett större ansvar och se till att skydda barnen bättre. En åtgärd som ger ett bra skydd vid en olycka är användande av hjälm. Detta ges regeringen tillkänna.
mot · GR02T419 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av Bergslagsdiagonalen. Bergslagsdiagonalen, , passerar och binder samman med . Den har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. Trafikleden har strategisk betydelse för Bergslagen, som tillhör de delar av landet, som drabbats hårdast av strukturomvandlingen. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder i det område som brukar kallas industriella hjärta. Här finns stora delar av svensk basindustri med dess behov av goda trafikförbindelser. Kvaliteten på infrastrukturen i och till Bergslagen kommer att ha stor betydelse för många kommuners möjlighet att utvecklas och kanske till och med överleva. Det handlar både om att det inre av ska vara attraktivt för etableringar och expansion av företag och om en fungerande pendling till och från olika kommun- och länscentrum. Flertalet av de kommuner som leden berör ingår i av EU prioriterat område för regionalpolitiska insatser. Trots att situationen för flera kommuner i Bergslagen är jämförbar med den i inland har statens insatser för att stärka infrastrukturen i området varit begränsade. En satsning på Bergslagsdiagonalen skulle vara en strategisk regionalpolitisk insats i syfte att stärka tillväxtmöjligheterna i en utsatt region. Leden är också betydelsefull för den södra delen av län och delar av . Bergslagsdiagonalen har avgörande betydelse för utvecklingen i bl a kommun. har tidigare slagit fast att den del av Bergslagsdiagonalen som omfattar E 4 från till ska ingå i det nationella stamvägnätet. Bergslagsdiagonalen har allvarliga och akuta brister, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Trafiktillväxten i regionen har varit mycket kraftig . Det gäller särskilt den tunga trafiken. Vägavsnittet mellan och i är av så låg kvalitet att det allvarligt hämmar trafiken i en viktig del av Bergslagen. När affärsmöjligheter inom den expanderande vindkraftstillverkningen nu är aktuell i är det av största vikt att de transporter som genereras i samband med detta kan ta sig fram smidigt och riskfritt. Bland trafikfarliga avsnitt på vägen kan vidare nämnas avsnittet Lilla MonKopparberg, som redovisats som ett av landets trafikfarligaste vägavsnitt. En omfattande tung trafik på de smala vägavsnitten norr om har föranlett att sänka maxhastigheten /timme. Stark trafik och regionalpolitiska skäl talar för en prioritering av Bergslagsdiagonalen, . Ombyggnaden av mellan och måste ges högsta prioritet som resurser säkras för att möjliggöra normal hastighet /timme på Bergslagsdiagonalen norr om .
mot · GR02T420 · 2003-10-07 00:00:00 — E 6 som fyrfältsväg i norra tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga ut E 6 till fyrfältsväg i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva alternativ finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgiftsfinansiering inte är acceptabelt. uttalade förre näringsministern vid ett flertal tillfällen att väg E 6 skulle vara fullt utbyggd till fyrfältsväg genom hela . Enligt tidningsuppgifter uppger att detta är möjligt med tanke på planerings- och projekteringsläget. måste målsättningen vara att genom en kontinuerlig byggnation färdigställa utbyggnaden . Alternativet senareläggning måste vara uteslutet när vi har ett läge där trafikmängden och olyckorna ökar. Det är ohållbart att E 6 har en standard där motorvägsavsnitt avlöses av vanlig relativt smal väg. Detta förhållande ökar ytterligare vägens trafikfarlighet. För att klara en snabb utbyggnad bör alternativ finansiering prövas som t.ex. någon form av lånefinansiering, antingen lån via Riksgälden eller s.k. PPP. Avgiftsfinansiering är ingen acceptabel lösning speciellt med tanke på att avgift redan planeras på den nya bron över . Dessutom innebär en avgiftsfinansiering som enbart skulle gälla den nordligaste delen av , , ett anmärkningsvärt statligt agerande och ingrepp som slår direkt negativt mot den regionala utvecklingen. har genomgått en industriell strukturförändring med stora företagsnedläggningar med förlorade arbetstillfällen där statens hjälp i det efterföljande förändringsarbetet har lyst med sin frånvaro. Det skulle vara mycket anmärkningsvärt om staten medvetet sätter ekonomiska käppar i hjulet för det arbete och den strategi som kommunens arbete innebär med ett stärkt svensk-norsk region avseende handel, industri och arbetsmarknad.
mot · GR02T421 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åretruntavtal för tillgänglighet till infrastruktur eller motsvarande driftstörningsersättning för missad träråvara till skogsindustrin i . Pappersindustrin, sågverksindustrin, möbelindustrin m.fl. är i stort behov av råvara ur den svenska skogen , året om. Ett exempel är i , som behöver 170 långtradarlass per dag. Skogsindustrins investeringar är av stor betydelse för svenska skogsläns överlevnad och tillväxten i landet. Troligen finns det inget annat land i världen som vågar erbjuda dessa stora betydelsefulla investerare ett vägnät som stängs av /år. Det är detsamma som om skulle låta oljerören frysa . Vid en interpellationsdebatt det gångna året kontrollerade både jag och berörd minister läget i den dagen avstängda! Detta håller inte . bör därför skriva avtal med industrin om att öppna farbara vägar garanteras året om. Åkare som satsat ca 3 miljoner/bil, som blir stående utan inkomster har en ohållbar företagssituation. Bankens räntor och avbetalningar ska betalas, chauffören ska ha betalt, inkomsterna är obefintliga. Även åkare bör därför ingå i avtalet om ersättning. Ett avtal med en garanti om ersättning för förluster i samband med avstängda vägar eller annan icke fungerande infrastruktur borde var möjligt att upprätta för ovan nämnda företagare inom skogsnäringen i till dess att infrastruktur kan garanteras året om i .
mot · GR02T422 · 2003-10-07 00:00:00 — Inrättande av ett infrastrukturverk begär att regeringen lägger fram förslag om inrättande av ett infrastrukturverk i enlighet med vad som anförs i motionen. Det behövs en samsyn i då det gäller infrastrukturen, ett helikopterperspektiv och helhetssyn mellan de olika infrastrukturslagen. jobbar , , , och med var sin del av infrastrukturen. Infrastruktur är ett system som lämpligen bör hänga ihop. Det är hög tid att skrota de gamla formerna och låta ett modernt verk ha ansvaret över hela infrastrukturen. Ett exempel är från mitt eget hemlän, . Efter många turer är det beslutat att kustbanan skall elektrifieras. Det kan vid en första anblick tyckas bra, men banans sträckning har man inte råd att göra något åt och därför bygger man fast sig i en gammal sträckning. En långsiktig satsning borde inneburit en ny sträckning raka vägen, KarlskronaMalmöKöpenhamn. satsar på kustbanan, anser att det inte finns resurser att satsa på . E 22 har en standard som inte på något sätt motsvarar trafiken och behovet för länet och de andra länen som E 22:an går igenom. Länets hamnar har en växande färjetrafik mot och . Jag är övertygad om att infrastrukturfrågor skall lösas med en helhetssyn. Med ett infrastrukturverk, som har hand om hela infrastrukturen, är jag övertygad om att andra prioriteringar hade gjorts. Prioriteringar som bättre tillgodosett behoven och därmed förbättrat förutsättningarna för ökad tillväxt i denna del av .
mot · GR02T423 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta alla kommunerna inom tillhöra ett enhetligt riktnummerområde för den fasta telefonin. När man ser telefonkatalogens omfång vad gäller kan man konstatera att de med riktnummer 08 är betydligt fler än vad vi är som har 12 olika riktnummer i . Att ha så många olika riktnummer upplevs inte som rationellt. Det är dessutom ofta så att man bor i en kommun och har riktnummer till en annan eftersom gränsdragningarna mellan kommunen och riktnummerområdet inte alltid är den samma. Det skulle förenkla för många personer om vi endast hade ett riktnummerområde i .
mot · GR02T424 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av bilar som körs av nyblivna körkortsinnehavare. I många andra europeiska länder, till exempel , är de bilar som körs av nyblivna körkortsinnehavare märkta för att öka trafiksäkerheten. Där är dessa bilar märkta med en dekal utformad som ett N i en ring, där N:et markerar att bilföraren är ny i trafiken. Vi anser att detta är ett bra system som borde införas även i . I många vardagliga bilsituationer finns det, till viss del, ett ömsesidigt förtroende mellan bilister. Detta system kan vara mycket farligt för de bilister som precis fått sitt körkort och därmed saknar denna erfarenhet. För att värna både om den nye bilföraren och den andra bilförarens säkerhet vill vi föreslå att de som precis fått sitt körkort under t.ex. skall ha en tydlig skylt/märke som visar att han/hon är ny i trafiken.