ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T381 · 2003-10-07 00:00:00 — Dubbelkommando vid privat övningskörning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dubbelkommando vid privat övningskörning. är det tillåtet att övningsköra med bil för den som fyllt . Det har inneburit fler körtimmar och större körvana hos nyblivna körkortsinnehavare, vilket lett till att olyckorna bland 18-åringar minskat med en tredjedel. Ungdomar som börjat köra vid har i genomsnitt kört bil i när de tar körkort, medan de som utbildat sig på trafikskola kört i genomsnitt . Övning ger färdighet och de 18-åringar som börjat övningsköra redan vid har därför fått en minskad olycksrisk med , enligt statistik från , . Den privata övningskörningen är ett bra komplement till trafikskolornas utbildning, men den måste ske under säkra förhållanden. Statistiken visar nämligen också att det sker fler olyckor med allvarliga personskador och dödsolyckor vid privat övningskörning. Därför är det en brist att inte en så viktig säkerhetsdetalj som dubbelkommando krävs vid privat övningskörning. I farliga situationer sitter nu handledaren ofta hjälplös. Det enda hjälpmedel som normalt finns är handbromsen som bara ger 15 procents bromseffekt och dessutom bara påverkar bakhjulen. Tekniken för dubbelkommando finns och är både billig och enkel. Ett kraftigt handtag som via en vajer påverkar fotbromspedalen monteras på handledarens högersida. Det är en enkel och robust utrustning som i stort sett är outslitlig. Den kan snabbt monteras och tas bort i de flesta bilmodeller, vilket innebär att när man själv inte behöver den längre kan någon annan överta den.
mot · GR02T382 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås. har den ökade alkoholkonsumtionen blivit ett allt allvarligare problem. Detta gör att riskerna för rattonykterhet ökar kraftigt. Statistik visar att de som kör onyktra har allvarliga alkoholproblem. Tusentals människor kör alkoholpåverkade. Nästan en fjärdedel av de förare som omkommer i trafiken har alkohol i blodet. djupstudier av dödsolyckor visar att rattfylleri är en av de största olycksorsakerna i trafiken. I av alla olyckor med dödlig utgång är en alkoholpåverkad förare inblandad. Det blir allt vanligare att människor får sätta livet till och skadas för att förare kör med alkohol i kroppen. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Ett sätt att vända denna negativa utveckling är att införa ett obligatoriskt alkolås i samtliga nyregistrerade bilar samt bilar i yrkestrafik.
mot · GR02T383 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hantering av körkortsärenden bör överföras till och lokaliseras till några platser i landet och att bör vara en av platserna. En utredning har visat att handläggningen av körkortsärenden skulle kunna centraliseras och hanteras av . Målsättningen är att handläggningen skall vara effektiv och det är viktigt att körkortsärenden handläggs på ett enhetligt sätt över landet. hanteras körkortsärenden hos varje länsstyrelse. hade länsstyrelserna också hand om bilregistret men den verksamheten fördes över till . Bilregisterverksamhet finns numera i , , och . Hanteringen av bilregisterärenden har effektiviserats och blivit billigare i och med överföringen till . Ännu har inget beslut fattats med anledning av körkortsutredningen. Arbetsmarknaden på har drabbats av stora varsel och nedläggningar. har fått beskedet att kommer att upphöra med sin verksamhet. hade drygt 1 200 personer anställda och upphör nu med all verksamhet på . har förlorat 2 000 arbetstillfällen vilket, grovt räknat, motsvarar mer än 40 000 arbetstillfällen i . Den gotländska arbetsmarknaden behöver kompenseras med nya arbeten. Lokaliseringen av ett bilregisterkontor till har varit lyckad och antalet anställda är nu 55 personer. Lokaliseringen av försäkringskassornas gemensamma utlandskontor till är även det en mycket lyckad lösning. Det har inte varit några svårigheter att rekrytera kunniga handläggare, vare sig till bilregistret eller till utlandskontoret. Ett sätt att skapa nya arbetstillfällen på skulle nu kunna vara att förlägga en del av handläggningen av körkortsärenden till . Det känns angeläget att frågan om handläggningen av körkortsärenden får en lösning på det sätt som utredningen visat. Vi anser att länsstyrelsernas hantering av körkortsärenden skall överföras till och organiseras till några platser i landet och bör vara en av platserna.
mot · GR02T385 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad säkerhet för terrängskoterförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ATV-maskiner. ATV-maskiner (fyrhjulingar) är ett arbetsredskap som används i terrängen och som i nuvarande lagstiftning definieras som terrängskoter. Fyrhjulingar används professionellt för att ta sig fram i terrängen för att utföra olika arbetsuppgifter inom t ex skogs- och lantbruk. De används också av tele- och kraftföretag. För att få framföra en terrängskoter krävs förarbevis. Den utbildning som krävs för att erhålla ett förarbevis skiljer inte på om du skall framföra fyrhjuling eller t ex snöskoter. Detta trots att fordonens köregenskaper är helt olika. Vid det praktiska framförandet av de olika terrängfordonen krävs helt olika teknik. För att öka säkerheten och minska olycksrisken borde utbildning för ATV-maskinerna därför tydligt separeras från övriga kategorier av produkter som inryms under begreppet terrängskoter. Efter genomgången utbildning genomförs examination. Examinatorn genomför endast det teoretiska provet. Det är utbildaren som har den bästa kunskapen om eleven på ett säkert sätt kan framföra fyrhjulingen. En rimligare ordning borde därför vara att utbildaren också får examinationsrätt. Det innebär att det bör finnas separata förarbevis för dessa olika typer av fordon. ATV-maskiner får ej framföras på allmän väg. Fyrhjuliga motorcyklar kommer också på marknaden. Dessa motorcyklar får ej framföras i terräng. De är dock utseendemässigt lika ATV-maskinerna. För att skilja dessa kategorier åt kan en möjlighet vara att det framgår av registreringsskyltarna om fordonet är en ATV-maskin eller en motorcykel.
mot · GR02T386 · 2003-10-07 00:00:00 — Karensdag för personal i inrikes sjöfart tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra sjömanslagen och införa karensdag för personal i sjöfart i inrikes fart. Person som är anställd för arbete på svenskt fartyg och som han tjänstgör ombord har befattning på fartyget omfattas av sjömanslagen. Enligt 34 § sjömanslagen betalas lön för även om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Karensdag tillämpas inte. Det gör att bolag och enskilda som driver färjetrafik inomskärs måste betala sin personal även när den är sjuk. Enligt § 34 gäller följande: När har befattning på fartyg utgår lön, även om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Har sjömannen sjukdom eller skada när han lämnar befattning på fartyg, utgår lön för sådan tid därefter under vilken han är arbetsoförmögen på grund av sjukdomen eller skadan. Lönen utgår efter den då han lämnade befattningen under , om befattningen avsåg utrikes fart, eller , om befattningen avsåg inrikes fart. Blir sjömannen arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada, har han rätt till lön han är arbetsoförmögen. Lönen utgår efter den då han blev arbetsoförmögen under , om han senast haft befattning på fartyg i utrikes fart, och i annat fall under . Ekonomiskt innebär detta stora bekymmer för de bolag som driver sjöfart inomskärs mellan öar i skärgården. De konkurrerar ofta om personal som finns i kollektivtrafik på land, där dessa förmåner inte finns. För att jämställa personal som finns i trafik inom andra trafikslag bör karensdag införas även för som kör fartyg i inrikes fart.
mot · GR02T387 · 2003-10-07 00:00:00 — Ett enda riktnummer för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett riktnummerområde för . Alla har vi hört talas om 08:or. Att ett telefonriktnummer blivit en symbol för befolkningen i och län visar vilken viktig enande faktor detta är. I är det länen/regionerna som utgör basen för arbetsmarknad, sjukvård, offentlig service, utbildning och infrastruktur inte minst beträffande telekommunikationer. I kan 1,6 miljoner människor och alla företag nå varandra med lokalsamtal. I vår del av är det inte ovanligt med flera riktnummerområden per kommun, i vissa fall, t ex i , finns tre olika riktnummer. Att ringa till våra centrala länsmyndigheter blir för det stora flertalet samtal till annat riktnummerområde. Nuvarande system där varje kommun är ett eget riktnummerområde eller har flera riktnummer inom området är ett föråldrat och krångligt system från den tid då telekommunikationen var avsevärt mindre och samtalen geografiskt mer koncentrerade. har en ny tid kommit och det är dags att även anpassa områdesindelningen för riktnummer till denna nya tid.
mot · GR02T388 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djur i trafiken. hölls en nordisk konferens i om djur och trafik. Ämnet är mycket angeläget och i grunden är det en politisk fråga om hur mycket det ska kosta att rädda djurliv i trafiken. Enligt uppgift från så dödas runt tio miljoner djur av trafiken. Flertalet av dessa är fåglar. finns det flera olika sätt att bygga vägar med större hänsyn till de vilda djuren. Bland annat kan man anlägga ekodukter, fågelpassager, tunnlar, spara landremsor under broar som går över vattendrag samt sätta upp viltpassageövervakningar som varnar bilisten när djur passerar. Enligt min mening är det viktigt att trafikens inverkningar på de vilda djurens liv kartläggs, att metoder som kan användas för större hänsynstagande mot de vilda djuren identifieras och att staten också slår fast tydliga regler för hur trafiken skall formas för att de vilda djuren skall skyddas mot onödigt lidande. Dessutom måste man givetvis konstatera och beakta att viltolyckor också skadar och dödar människor.
mot · GR02T391 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkansorgan för kollektivtrafikansvariga. Enligt nuvarande lagstiftning är det endast primärkommuner och landsting som kan utöva ägandet av kollektivtrafiken i ett län (kollektivtrafikansvariga). Trafikhuvudman däremot kan såväl ett kommunalförbund som ett av kommuner och landsting gemensamt ägt bolag vara. I flera län har man valt att utnyttja den möjlighet som givit att flytta över ansvaret för den regionala utvecklingen till s.k. samverkansorgan. Samverkansorganen har tagit över uppgifter som tidigare låg på . Dessutom har man i flera län låtit samverkansorganen ta över uppgifter och resurser som tidigare fanns inom såväl som inom de länsvisa kommunförbunden. Genom att samla mycket regional kraft i en och samma organisation har man velat skapa större effektivitet och utöka det demokratiska inflytandet över de regionala utvecklingsfrågorna. Inom ett område kan samverkansorganen dock inte ta över ansvaret, även om kommuner och landsting skulle vara överens om att så vore önskvärt. Lagstiftningen tillåter inte att samverkansorgan blir kollektivtrafikansvariga, dvs. utövar ägandet över trafikhuvudmannen. En vanlig invändning mot att låta samverkansorgan (kommunalförbund) bli kollektivtrafikansvariga är att ägandet då skulle utövas av ett indirekt valt organ. Denna invändning har naturligtvis liten relevans eftersom ägandet i ett av kommuner och landsting gemensamt ägarsamråd med nödvändighet även det måste bli indirekt. För att samverkansorganen ska kunna ta det helhetsgrepp över den regionala utvecklingen som såväl staten som kommuner och landsting avsåg när möjligheten skapades, är det viktigt att man också kan delta i arbetet med att utveckla kollektivtrafiken. Det kollektiva resandet är en mycket viktig utvecklingsfaktor och har stor betydelse för en regions utveckling. I de län där kommuner och landsting är överens, borde samverkansorgan få ta över ägandet av trafikhuvudman som drivs i bolagsform. Antingen kan ägandet tas över från såväl kommuner som landsting, alternativt bara från kommunerna eller bara från . Regional variation i ägandet beroende på vad kommuner och landsting i olika län kommer överens om, borde kunna tillåtas.
mot · GR02T394 · 2003-10-07 00:00:00 — Utredning av Hallandsåstunnelns samhällsekonomiska nytta tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenser av att slutföra byggnationen av järnvägstunneln genom . har tunnelbygget genom diskuterats, framför allt från miljösynpunkt men även nu från kostnadssynpunkt. Detta då kostnadskalkylen för projektet stigit väsentligt sedan byggstarten. Projeket har inte med de nya förutsättningar som gäller omvärderats ur ekonomiska och miljömässiga aspekter. I ett antagande om att investeringar skall ske i akt och mening för samhällsnytta bör projektet utvärderas utifrån de nya ekonomiska förutsättningarna. Den ekonomiska kalkylen måste även tillföras den miljömässiga kostnaden, om den inte är neutral. Den därefter beräknade totalkostnaden bör vägas in i den hyra/ersättning som skall betalas av tågtransportörerna på sträckan. Finns inte ekonomisk neutralitet eller överskott över tiden bör rimligen bedömningen bli att projektet skall läggas ned. Då det finns anledning att befara väsentliga prestigeintressen i projektet bör utredningen om den fortsatta investeringen ske fristående från inblandade aktörer, dvs. både och nuvarande entreprenörer. I anslutning till denna belysning bör även de juridiskt ekonomiska konsekvenserna av en nedläggning av projektet bedömas.
mot · GR02T395 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . I remissförslag till nationell plan för vägtransportsystemet föreslogs att ombyggnad till motorväg av , delen BrämhultRångedala öster om , skulle påbörjas åren 20062007 samt att den återstående delen RångedalaUlricehamn påbörjas 20122015. I det slutliga förslaget, som lämnats till regeringen, föreslås att utbyggnaden i delen direkt öster om påbörjas först 20082011. Den sämsta och trafikfarligaste delsträckan ligger t o m utanför planperioden. En så sen utbyggnadsstart anser vi orimlig mot bakgrund av att har pekat ut som en av de viktigaste nationella vägarna. Dels är sträckan BoråsUlricehamn mycket trafikfarlig och har haft höga olycks- och dödstal , dels har den första delsträckan redan påbörjats med stöd av förskotterade medel från och kommuner och . Att nu avbryta utbyggnaden ställer till stora problem för , som får avveckla arbetsplatsen och senare åter sätta den i stånd samt för bland annat de fastighetsägare, som väntar på inlösen av sina fastigheter. Det kan nu få till effekt att en familj inte kan sälja eller veta sin fastighets värde förrän om närmare . En stor del av gods- och persontrafiken mellan och går denna väg eftersom vägen har motorvägsstandard mellan och och från norrut. När det gäller farligt gods har vägen de största mängderna i landet och andelen tung trafik är omfattande. Sträckan BoråsJönköping blir mycket farlig på grund av den markant avvikande standarden jämfört med de övriga sträckorna. Stråket mellan och har utöver sin nationella betydelse också en viktig regional funktion. För att knyta samman med högskolorna i och behövs en bättre infrastruktur inom trafikområdet liksom för motsvarande syften inom näringslivet och för att bilda en större arbetsmarknadsregion. är också en pulsåder till flygplats och till hamn. Vi anser att måste få en högre prioritet bland de vägobjekt som avses kunna inrymmas , så att om möjligt den nu påbörjade ombyggnaden kan fortsätta utan att avbrytas. Alternativt bör annan finansiering prövas och även privatfinansiering genom s k PPP-lösning övervägas. skulle här kunna vara ett referensobjekt.
mot · GR02T396 · 2003-10-07 00:00:00 — Tjälsäkring av de dalsländska grusvägarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att tjälsäkra de dalsländska grusvägarna. Vägarna i tillhör de mest tjälavstängda vägarna i landet. har procentuellt fler kilometer tjälskadade vägar än hela . endast tagit särskild hänsyn till behoven i skogslänen, där även ingår, men inte gjort samma bedömning när det gäller . Vi anser att och skogslänen ska bedömas likvärdigt eftersom behoven av tjälsäkring är de samma. har ett klimatiskt läge som innebär att tjällossningsperioden under vissa år startar och pågår långt in . Andelen avstängda vägar uppgår ofta till upp mot av det allmänna vägnätet. Detta är naturligtvis oacceptabelt för de människor som bor på landsbygden. Det finns stora behov av att satsa på finmaskiga vägnät som är byggt för en lågfrekvent, dåtida trafik. Det finmaskiga vägnätet har för låg bärighet. Pappers-, massa- och träindustrin drabbas hårt då råvaran inte kan transporteras ut till större väg. Stora ekonomiska värden går till spillo . Skogsindustrierna tvingas i många fall importera virke från utlandet. För att människorna på landsbygden ska kunna ges möjlighet att bo kvar och skogsindustrin ska ges rimliga förutsättningar är det viktigt att bärigheten på, och tjälsäkringen av, de dalsländska grusvägarna förbättras. En upprustning och utbyggnad av vägnätet är nödvändig för att göra det möjligt för person- och godstrafiken att över huvud taget ta sig fram på vissa vägar, Men framför allt fungerar den bristfälliga västsvenska vägstandarden som en flaskhals för utvecklingen, både på nationell och regional nivå. Inte minst måste det ske en upprustning för att öka trafiksäkerheten.
mot · GR02T397 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en långsiktig tillväxtstrategi för Vänersjöfarten. Vänersjöfarten har stor regional- och miljöpolitisk betydelse. Vänersjöfarten är en viktig transportnäring och det transporteras betydande godsvolymer till och från företag som är i stort behov av en väl fungerande Vänersjöfart. En viktig del av den industri som är lokaliserad runt , finns där tack vare möjligheten att införa råvaror och leverera produkter med sjöfart. Utan Vänersjöfarten hade och har sannolikt industrier av detta slag inte samma konkurrenskraft. I dagens diskussion kring satsningar på infrastruktur är det viktigt att inte glömma sjöfartens betydelse och möjlighet för tillväxten i vårt land. Vid och omkring finns flera godshamnar, främst vid och . Bland andra viktiga hamnar som har intresse av Vänersjöfarten återfinns även . Genom slussarna vid och transporteras gods. kanal håller på att förbättras, slussarna renoverades . Det är nu viktigt att ta fram en långsiktig tillväxtstrategi för Vänersjöfarten, och att hamnar får utvecklas utifrån sina förutsättningar och specialområden. En väl utvecklad sjöfart kan på det sättet bli ett bra komplement till väg och järnvägar i vår del av landet och medföra en ökande tillväxt i regionen och för hela landet.
mot · GR02T400 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa handsfree. har , trafikutskottet, och intresseorganisationer diskuterat hur nollvisionen ska uppnås och antalet dödade och skadade minska. är det enda land inom EU som tillåter att man håller i mobiltelefon och talar i telefon som man kör. Andra länder tillåter bara s.k. handsfree-telefoni i bil. har fått i uppdrag att utreda frågan om handsfree och resultatet är att det inte nödvändigtvis är telefonen som är den farliga utan lika gärna det som behandlas på telefon likaväl som andra saker som distraherar. Skillnaden med att införa handsfree är att vi skulle följa de goda exemplen från EU och det skulle inte vara svårt eftersom kostnaden för den enskilde vid köp på t.ex. postorder är låg. fortsätter att satsa stora summor på förbättring av vägstandard och vägtrafiksäkerhetshöjande åtgärder. måste det till personliga insatser för dem som behöver men också av alla som en solidarisk handling med alla dem som drabbats. Handsfree bör införas .
mot · GR02T402 · 2003-10-07 00:00:00 — Säkerhet i samband med flyguppvisningar 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om människors säkerhet i samband med flyguppvisningar. I samband med flyguppvisningar är det inte ovanligt med lågflygande plan över centralt belägna bostadsområden. Det innebär att många människor kan komma att utsättas för stor fara. Skulle en olycka inträffa kan följderna bli allvarliga. Olyckor i samband med flyguppvisningar har också förekommit. Bestämmelser om vad som gäller vid flyguppvisningar finns i föreskrifter. Här ställs krav i fråga om behörighet för uppvisningar och om tillstånd och säkerhet. Att uppvisningar ändå görs ovanför tätbebyggda områden vittnar om att regelverket inte är tillfredsställande när det gäller att garantera människors säkerhet. En översyn i syfte att öka tryggheten och säkerheten vid flyguppvisningar är därför nödvändig. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02T403 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilar vid försäljning skall utrustas med vinterdäck. Enligt trafikförordning (1998:1265) skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan och när vinterväglag råder. Trots lagen om vinterdäck levereras bilar utan vinterdäck som standard. När det gäller övrig lagstiftad trafiksäkerhetsutrustning ingår de i bilens standardutrustning. Kravet på vinterdäck har tillkommit för att det ansågs som en viktig utrusning för att minska trafikolyckorna . Vinterdäck är därför en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. krav på säkerhetsbälte, airbag och krockskydd. I trafikutskottets motivering för avslag på motsvarande förslag som tidigare väckts anförs att eftersom kravet på vinterdäck endast gäller begränsad del av året är utskottet inte berett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning. Vi anser att det borde införas krav på att vinterdäck bör vara standardutrustning i alla bilar som omfattas av lagstiftningen och som avses att användas som lagen avser. Kraven på att trafiksäkerhetsutrustning ingår som standardutrustning bör som vi ser det vara enhetliga oavsett om viss utrustning endast används .