mot · GR02Ub490 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att satsa på . Utbyggnaden av har varit en av de i särklass viktigaste satsningarna för . För inte befann sig i ett synnerligen bekymmersamt läge. Nedläggningen av de stora näringarna varvsindustri, gummi och teko ledde till långvarigt hög arbetslöshet och fattigdom. Det var då hamnade tillsammans med de värst utsatta Norrlandslänen i arbetslöshets- och socialbidragsstatistiken. etablerade sig också som landets mest segregerade stad. Skillnaden mätt i arbetslöshet, inkomst och hälsa var oerhört markant. Inte minst malmöbor med invandrarbakgrund var särskilt utsatta högre arbetslöshet, sämre inkomst, sämre psykisk och fysisk hälsa, sämre boende, utsatta för rasism och diskriminering o.s.v. Många satsningar har gjorts för att få fler jobb, mindre segregation och en allmänt bättre utveckling i . och tillhör de viktigaste. Det har inneburit att vi omvandlat från industristad till kunskapsstad. Men det här innebär inte att Malmös problem är lösta. är arbetslösheten högre än riksgenomsnittet, socialbidragsberoendet omfattande och segregationen påtaglig. Ett huvudproblem är att erbjuda arbete åt malmöbor med utländsk bakgrund och ge dem en dräglig tillvaro. Ett annat problem är att antalet unga blir alltfler, särskilt i . har ungdomsarbetslösheten skjutit i höjden. I det här läget är det ytterst viktigt att kunna erbjuda de unga utbildning. Detta är det bästa alternativet till arbetslöshet eftersom en god utbildning ökar chansen att få arbete. Alltfler jobb kräver dessutom att man har någon form av högskoleutbildning i bagaget. Man bör också ta hänsyn till elevernas egna önskemål att studera just i . Närheten till kontinenten, den mångkulturella och kreativa miljön och ett brett utbud av attraktiva utbildningar gör att ovanligt många söker sig hit. utmärker sig på flera sätt. Så många som av eleverna har arbetarbakgrund och har utländsk bakgrund. Denna statistik visar hur framgångsrik högskolan varit med sitt uttalade mål att minska den etniska och sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Ingen högskola i landet kan presentera bättre resultat på detta område! arbetar även tvärsektoriellt på ett helt nytt sätt. Olika vetenskapsområden vävs samman och skapar nya spännande kombinationer: teknik och hälsa, hälsa och samhälle o.s.v. Detta skapar en kreativ miljö och forskning på nya områden. Högskolan har också ett uttalat mål att samverka med det omgivande samhället. Det innebär bl.a. ett synnerligen välutvecklat kontaktnät med företag, organisationer och myndigheter m.m. Det är ett kontaktnät som kommer eleverna till del och kan komma till nytta både under pågående utbildning och efteråt. utnämndes högskolorna i , och till universitet, och beslutade regeringen att ge universitetsstatus. har alla möjligheter att också bli universitet . Sedan starten har genomgått en imponerande utveckling. Den har närmare 20 000 studenter och 1 100 anställda. Skolan lever väl upp till universitetskriterierna som formulerade 1996. Bland annat kommer grundutbildningen på åttonde plats i landet när det gäller antal elever, och delar av har varit aktiv (och ). Högskolan har alltfler doktorander, men de måste ha handledare och examineras vid något av landets lärosäten med universitetsrättigheter. Vid är det bara områdena odontologi och hälsa och samhälle som har rätt att examinera doktorander. har mycket goda förutsättningar att bedriva forskning och utbildning på universitetsnivå och bör därför ges universitetsstatus.