mot · GR02Ub392 · 2003-10-07 00:00:00 — vill genomföra en särskild satsning innefattande bl a program för matematik, läs- och skrivutveckling från förskolan och genom hela . Till detta har den kommande treårsperioden avsatt totalt . Nedan presenteras några moment som bör ingå i ett sådant program: Specialisttjänster för lärare inrättas. Ett självklart område för sådana specialisttjänster är resurslärare för läs- och skrivutveckling samt matematik. bör få i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsdatabas, med exempel på hur man arbetar med läs- och skrivproblem på olika skolor, och göra den tillgänglig på Internet, för såväl lärare som elever och föräldrar. Införande av tester för att tidigt kunna upptäcka de elever som har olika slags läs- och skrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som till exempel ordkedjetester, bör genomföras för att möjliggöra tidiga insatser. Stimulera forskning kring läs- och skrivsvårigheter. befinner sig fortfarande i bakvattnet vad gäller sådan forskning. Lärare i skolan bör kunna ta tjänstledigt på hel- eller deltid för att ägna sig åt forskningsarbete och därigenom blir det en närmare anknytning mellan forskning och praktisk verksamhet i skolan. Utveckling av läromedel för elever med läs- och skrivsvårigheter. Skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetet. Vad som ovan anförts om en satsning på matematik, läs- och skrivutveckling bör ges regeringen till känna. 7 Reform 2: Lokal makt Dagens målstyrda system för skolan ger goda förutsättningar för en framgångsrik styrning av skolan. Ändå fungerar det inte riktigt som det var tänkt. När skolan kommunaliserades var avsikten att decentraliseringen skulle fortsätta ut till varje skolledning och lärare. Denna fortsatta decentralisering har dessvärre på många håll inte blivit av. Skolan är inte bara en angelägenhet för stat och kommun. Varken staten eller kommunen har ensamma möjlighet att bygga och utforma den goda skolan. Skolan är en angelägenhet för alla och alla måste vara medskapare till att forma skolan. Den goda skolan kan bara formas lokalt på varje skola. Därför måste staten och kommunerna ge bästa möjliga förutsättningar för att den goda skolan kan formas runt om i landet. Vi som politiker måste våga ge större utrymme för den initiativkraft och skaparförmåga som finns hos lärare, elever, föräldrar och närsamhälle. Kommunen måste fokusera den enskilda skolans möjligheter och decentralisera fler beslut ut till skolan ända in i klassrummen till elever och lärare. Kommunerna ska inte ägna sig åt detaljstyrning av skolans inre verksamhet. Skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men också avkrävas större ansvar. Lärare och rektorer ska ha stor frihet att lägga upp skolans arbete utifrån sina yrkeskunskaper om lärande och undervisning. Vi anser därför att ansvarsfördelningen ska förtydligas och det politiska inflytandet över skolans verksamhet måste minska. Vi välkomnar förslag om att ge professionen ett tydligare ansvar för skolans utveckling och inre organisation. 7.1 Skärp kraven på uppföljning och utvärdering Utvärdering och kvalitetsfrågor är mycket viktiga i ett decentraliserat system för att garantera likvärdighet oavsett var i landet undervisningen ges. Med en decentraliserad makt är det viktigt att ansvaret görs tydligt och att det görs klart att misslyckanden i skolan inte är acceptabla. Regeringen har tillsatt skolinspektörer för att följa upp kommunernas uppdrag. /2002 var granskningen fokuserad på följande tre områden: Information till barn, elever och föräldrar samt vuxenstuderande, att lära, Tid för lärande. Granskningen genomförs i 40 kommuner . Vi ser inte att detta är tillräckligt. Att regeringen nu ökar anslaget till med för ökad inspektions- och tillsynsverksamhet är otillräckligt. vill införa ett ge kommunerna stöd i sitt kvalitetsarbete. har delats i två myndigheter där står för granskning och tillsyn och ansvarar för utvecklingsfrämjande insatser. För att ge kommunerna stöd i kvalitetsarbetet anser att ett nationellt kvalitetsinstitut bör inrättas, istället för . Ett nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Ett sådant institut bör ha till uppgift såväl att sammanställa uppgifter för nationella jämförelser som att utveckla metoder för att förbättra utvärderingen och stödja kommunernas kvalitetsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitut bör vara fristående. Vi vill inte avgöra var huvudmannaskapet ska finnas, men det bör övervägas om det ska omfatta lärar-, elev- och föräldraorganisationer lika väl som arbetsgivarna i . Regeringen bör ta initiativ till inrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut. Detta bör ges regeringen till känna. anser att bör få ökade befogenheter att också kunna rikta vissa sanktioner mot kommuner som inte sköter sitt uppdrag. Detta bör ges regeringen till känna. 7.2 Öka elev- och föräldrainflytandet Det krävs en förändrad syn på elever och deras rätt till inflytande och skyldighet att ta ansvar för läroprocessen. Elevinflytande får inte bara vara vackra ord som står i läroplanerna men sällan efterlevs. Eleverna ska ha ett inflytande redan från skolstart som sedan växer med stigande ålder. Varje skola har ett uppdrag att se till att alla elever får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen. medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet som genomförs i hela landet. Det är glädjande att regeringen nu anser att möjligheten för skolor att inrätta lokala styrelser bör permanentas. Tyvärr skriver regeringen inget om när den tänker genomföra detta. Vi menar att erfarenheterna nu finns för att gå vidare och permanenta försöksverksamheten. Då styrelserna blir permanenta bör deras befogenheter avgränsas så att skiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap och föräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan finnas anledning att se över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra än föräldrar och elever att delta i styrelserna. Vad som ovan anförs om att införa lokala skolstyrelser bör ges regeringen till känna. 8 Reform 3: Fler lärare Det behövs fler vuxna i skolan: fler lärare, skolkuratorer, specialpedagoger, skolsköterskor, bibliotekarier etc. råder det stor brist på lärare. Enligt behöver 16 500 lärare examineras . Till höstens terminsstart har dock endast 10 000 studenter antagits. Det är en minskning jämfört med , trots att lärarutbildningen är den utbildning mot yrkesexamen som just nu lockar flest sökande till högskolorna. I t ex konkurrerade 399 sökande om 24 platser vid lärarprogrammets allmänna ingång. Trots vetskapen om att det behövs fler lärare utbildas det färre. Att regeringen i förra årets budgetproposition själv beskrev att 15 000 lärare och andra specialister skall anställas tycks inte spela någon roll. Vi har i åtanke att lagstiftningen i princip förbjuder kommunerna att anställa annat än utbildade lärare. Lärarutbildningen är ett statligt ansvar. Regeringen har inte dimensionerat lärarutbildningen så att den tillnärmelsevis kommer att räcka för att tillgodose behovet. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur regeringen vill komma tillrätta med lärarbristen. Detta bör ges regeringen till känna. Lärarbristen handlar inte bara om att det utbildas för få lärare utan det handlar också om faktorer som kommunerna har ansvar för. Utbrändhet och den snabbt ökande sjukfrånvaron bland lärare är en mycket viktig faktor som förvärrar lärarbristen. Kommunerna måste ta sin del av ansvaret och se till att arbetsmiljön för lärare förbättras. Lärarnas möjlighet att påverka sin arbetssituation och hur resurserna fördelas måste stärkas. Lärarnas arbetsgivare måste se till att göra skolan till en attraktiv arbetsplats för att fler skall attraheras av yrket och att de redan yrkesverksamma orkar jobba kvar till pensionen. Med förslag om en tydligare ansvarsfördelning innebär det att lärarna får ett större ansvar för hur målen uppnås och också ökade möjligheter att påverka hur de nås. Se även vår motion om arbetsmiljö. 8.3 Att satsa på lärarkompetens ger resultat redovisar att lärarkompetens är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevers resultat. Kvaliteten på lärarinsatsen är en av de viktigaste faktorerna när skolorna ska förbättras. Effektiva lärare anpassar sin undervisning så att den passar olika elevers behov. De har tillgång till en bred repertoar av undervisningsmetoder och strategier som kan tillämpas för olika elevgrupper. Detta går stick i stäv med målet med regeringens Wärnerssonpengar som endast handlar om kvantitet och inte kvalitet, att anställa så många lärare som möjligt. Med öronmärkta bidrag finns det alltid en risk att det blir bidragsreglerna och inte behoven som styr kommunernas prioriteringar. Med våra tankar om att skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men också avkrävas större ansvar, att det bör vara en ökad kontroll och att det klargörs att misslyckanden i skolan inte är acceptabla är det en naturlig följd att Wärnerssonpengarna bör gå direkt till kommunerna och användas efter det behov som finns t ex till kompetenshöjande av lärarna. Detta bör ges regeringen till känna. IT-tekniken måste bli ett naturligt verktyg och jämställas med övriga läromedel i och gymnasieskolans undervisning. Därav följer att lärarkompetensen fortlöpande måste kompletteras med kunskaper i IT-användning. 8.4 Fler lärare stannar i skolan om det finns karriärmöjligheter lämnar många duktiga lärare skolan när de vill utveckla sig själva och vill göra mer än att undervisa. Det måste finnas fler karriärvägar att gå inom skolan. En lärare ska inte behöva söka sig bort från skolan för att vidareutbilda eller vidareutveckla sig. Kompetensutveckling av lärarna är på många sätt avgörande för skolan, inte minst med tanke på alla förändringar som ständigt sker i skolan. Att till exempel möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerat med forskning på halvtid är ett sätt att vidareutvecklas, ett annat är att inrätta lektorat som karriärbefattning. Utöver detta måste det finnas ytterligare kärriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör att man söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket. För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menar att specialisttjänster ska inrättas i skolan. Specialisttjänsterna ska inrättas för att utveckla det pedagogiska arbetet eller för att ge annan undervisning. Regeringen bör tillsätta en utredning, där bl a lärarorganisationerna bör ingå, för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. 1990-talets besparingar har inneburit att specialundervisningen har minskat och att många specialpedagoger saknas. Bristen på specialpedagoger har blivit ett hinder för ett kvalificerat stöd till elever i och en begränsande faktor för ökad måluppfyllelse. I grundskoleförordningen (4 kap. 1 §) finns det krav på att elever som har svårigheter i skolarbetet skall få extra stöd och hjälp. Vi menar att detta inte är tillräckligt. Riksdagsbeslutet om En förnyad lärarutbildning innebär en tydlig markering av behovet av specialpedagogisk kompetens i alla skolformer. Ett bekymmer är dock att det tar innan andelen lärare med den nya lärarexamen utgör en tillräcklig stor del av lärarkåren för att ge arbetslagen en tillfredsställande specialpedagogisk kompetensnivå. Kompetenshöjande insatser är därför nödvändiga för lärare med tidigare utbildning. Det behövs fler resurslärare i dagens grundskola. En översyn bör göras för att se över möjligheten för lärare att få genomgå utbildning för att bli resurslärare. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill underlätta för lärarnas organisationer och skolans huvudmän att införa en certifiering. En certifiering skulle vara en del i att höja statusen för läraryrket samt en kvalitetssäkring av verksamheten. Certifikatet bör bygga på gemensamt uppsatta regler. Införandet av ett lärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck på kommunerna att anställa certifierade lärare. Frågan om det behövs ytterligare någon formell reglering bör övervägas ytterligare. Vad som ovan anförts om att införa en lärarcertifiering bör ges regeringen till känna. finns det inte många naturliga mötesplatser mellan elev, föräldrar och lärare. Elever, föräldrar och lärare träffas egentligen bara en gång varje termin, vid utvecklingssamtalet. Kunskapskontraktet ökar det gemensamma åtagandet mellan alla inblandade, skola/lärare, elever och föräldrar för att eleverna ska nå kunskapsmålen. Utgångspunkten med ett kunskapskontrakt är elevens rätt till kunskaper. Kontraktet stärker lärarnas möjligheter och stödjer föräldrarnas engagemang i barnens skolgång, och den enskilde eleven kommer i fokus. Vi vill tydliggöra både skyldigheter och rättigheter för alla inblandade Kunskapskontraktet är ett led i vår ambition att skriva om skollagen, så att den fokuserar på elevens rätt till kunskaper istället för att bara leverera obligatorisk skolgång. Kontraktet ska synliggöra vilka insatser som behöver göras . Med rätt hjälp i ett tidigt skede slipper vi stödinsatser i efterhand. Kunskapskontraktet ska upprättas varje termin mellan skola/lärare, elev och föräldrar. Det ska utgå från de individuella studieplanerna. Kontraktet ska utvärderas och revideras successivt under arbetets gång. I kontraktet ska det klargöras vilket ansvar var och en av dessa parter har. Kontraktet ska vara obligatoriskt för skolan. Det är upp till varje enskild skola att hitta former för hur kontraktet ska utformas och planering och dialog ska se ut. Dock ska kontraktet innehålla tre delar: vad skolan/lärarna ska göra, vad föräldrarna ska göra och vad eleven ska göra. Utgångspunkten är hur eleven klarar kunskapsmålen. Exempel på ett kontrakt: För skolan/läraren: och uppmuntra eleven, se till att det är tillräckligt små studiegrupper, stödinsatser och specialundervisning där det behövs, regelbunden kontakt med hemmet. För föräldrarna: Hjälpa till med läxläsning, se till att barnen kommer till skolan, delta i skolverksamheten. För eleven: till lektioner, utföra arbetet i skolan, göra läxor, följa uppsatta regler i skolan. 9.2 Vad händer om någon bryter kontraktet? För att ett kontrakt ska vara meningsfullt måste det också finnas möjlighet att visa vad som händer om det bryts. Detta ska regleras i kontraktet och det är viktigt att berörda parter vet vad som gäller. Om elev och föräldrar upplever att skolan bryter kontraktet och det inte räcker med ett samtal med berörd lärare, så ska de vända sig till rektor, kommunen och . Vi vill dessutom stärka möjligheter att ingripa mot missförhållanden. För eleven gäller det att sanktionerna fyller en funktion för att nå kunskapsmålen. Att eleven tar igen för sen ankomst. Om eleven inte läst läxorna, ordnar skolan läxläsning t.ex. med äldre elever efter arbetsdagen. Att eleven ber om ursäkt, om eleven gjort någon illa. I första hand bör problem och konflikter lösas genom att prata med eleven, därefter med föräldrarna. Är problemen riktigt allvarliga, måste skolhälsovården tas in. Vad som ovan anförts om inrättandet av ett kunskapskontrakt bör ges regeringen till känna. 10 Elever med utländsk bakgrund redovisar att av elever med utländsk bakgrund var det av pojkarna som inte nått målen i årskurs 9 i ett eller flera ämnen. En OECD-undersökning visade att hör till de länder som är sämst på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Endast hälften av de elever som kommit till lämnade med fullständiga betyg. Eleverna med utländsk bakgrund måste ges bättre förutsättningar att nå goda studieresultat. Kunskaper i svenska ska prioriteras och det måste göras tidiga satsningar på läsning av skönlitteratur. Detta kan innebära att undervisningen i andra ämnen skjuts upp. Detta är ett led i att göra skolan mer elevanpassad. Elever med utländsk bakgrund ska kunna prioritera svenska, och undervisningen i andra ämnen ska därför kunna skjutas upp. Detta bör ges regeringen till känna. Att snabbt komma in i det svenska språket är viktigt. All forskning visar dock att det tar att utveckla ett andraspråk till den nivå som behövs i skolan. Vi vill därför ha en översyn av reglerna för att ordna undervisning i flera ämnen på annat språk än svenska i . måste hälften av undervisningen anordnas på respektive språk, vilket är en matematisk, inte en pedagogisk, reglering. Utrymmet för alternativa modeller måste ökas. Erfarenheten visar att elever som ges en hel del ämnesundervisning på ett annat språk än svenska inte lär sig svenska sämre än andra. Skolor med god erfarenhet av undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, ska kunna vara värdskola för elever i en annan skola och ge dem denna undervisning på distans. Detta bör ges regeringen till känna. Vi föreslår också att äldre, nyanlända elever ska kunna erbjudas en personlig i skolan. En ska ha pedagogisk erfarenhet och kunna fungera som stöd för eleven och samordnare i skolan för att eleven ska ges bästa möjliga utbildning. I arbetet för att se till att elever med utländsk bakgrund når bättre studieresultat är samarbetet med familjerna viktigt. Föräldrar måste få information om den svenska skolan, rätten att välja, elevens utveckling och hur föräldrarna kan uppmuntra elevens skolarbete. I utredningen i mun SOU 2002:27 föreslår de bland annat: Språkets roll i skolan för elever med utländsk bakgrund ytterligare bör uppmärksammas. Åtgärder skall vidtas för att stärka svenska som andraspråk. Åtgärder skall vidtas för att stärka modersmålsstödet i förskolan och modersmålsundervisningen i skolan. 11 Arbetsmiljön i skolan Skolan är en av landets största arbetsplatser med tanke på hur många elever och lärare som finns där. Det är viktigt att både den sociala och fysiska miljön anpassas efter elevernas behov, miljön måste ge lust till lärande. Med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleven måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön, så är det är varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljö är bra och att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. En internationell undersökning, and Skills for Life, visar att hör till de länder där både rektorer och elever upplever den största oordningen. ligger på plats 26 av 31 länder. Var fjärde femtonåring upplever oväsen och oordning under lektionerna. Det är ett mycket nedslående resultat. En lugn och harmonisk miljö i skolan och i klassrummet är en förutsättning för lärande. Elever med svårigheter i lärandet drabbas hårdast om arbetsmiljön är kaotisk. 11.1 Mobbning ett vardagsproblem i skolan är mobbning ett allvarligt vardagsproblem för uppskattningsvis 130 000 barn. Samtalen till som handlade om mobbning ökade och även i sin halvårsrapport för första delen av 2001 så anger man att de fortsätter att öka tydligt i antal. I skolbildsundersökning redovisas att fler elever i årskurs 79 känner sig mobbade av lärare än av andra elever. Det är skrämmande att samhället tycks acceptera att barn utsätts för ett långt mera kränkande och våldsamt beteende än vad vuxna någonsin skulle acceptera om de själva utsattes för det. 11.2 Könsmobbning och sexuella trakasserier Dom kallar mig för hora fast jag inte är det och för att jag alltid säger vad jag tycker., . I jämställdhetslagen som gäller i arbetslivet definieras sexuella trakasserier som ovälkommet uppträdande grundat på kön. Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha något med sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. I en undersökning i skolor framkom att av flickorna hade blivit kallade för luder, hora, bitch etc, hade blivit ovälkommet tagna på stjärten och var femte flicka hade blivit ovälkommet tagen mellan benen. Enligt eleverna reagerar lärarna i väldigt få fall på sexuella trakasserier mellan ungdomar. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevarar könsroller och begränsar individers livsutrymme. mot könsmobbning i skolan ger många idéer om hur man kan jobba med jämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas och liknande lagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. Se vidare i motion om jämställdhet. Jämställdhetslagen kräver att alla arbetsgivare med tio eller fler arbetstagare upprättar en jämställdhetsplan. Eleverna är inte täckta av bestämmelserna i jämställdhetslagen. Vi anser att jämställdhetsplaner bör upprättas på landets alla skolor. Detta bör ges regeringen till känna. Det alltmer utbredda sexualiserade språket och språkvåldet, som går allt lägre ner i åldrarna, är ett uttryck för nedsättande attityder och felaktig inställning till jämlikhet. Språkvåld kan vara en första signal om att elevernas arbetsmiljö inte är bra. På många skolor jobbar man på ett bra sätt med den psykosociala miljön för att skapa ett bra klimat i skolan och för att motverka mobbning. I detta arbete är det viktigt att även språkvåldet uppmärksammas. Vi återkommer till detta i vår jämställdhetsmotion. 11.4 Hur fungerar det ? I skollagen står att skolan aktivt ska motverka kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Enligt läroplanen ska alla skolor ha ett handlingsprogram mot mobbning, som ska beskriva det förebyggande arbetet och rutiner för vilka åtgärder som ska vidtas när mobbningen inträffar. som är tillsynsmyndighet kan rikta kritik mot skolor och kommuner som inte följer skollag och läroplan. Många skolor jobbar med t ex dramaövningar för att motverkar mobbning och trots att de flesta skolor har handlingsplaner är det inte lika ofta de används, följs upp eller utvärderas, och trots att många arbetar med att upplysa om mobbning, förebygga mobbning och försöka hjälpa de som drabbas så räcker dessa insatser inte. Det behövs fler åtgärder. 12 Vad behöver förändras? 12.1 Ta till vara det kreativa För att eleverna ska få ett starkt självförtroende och känna empati för sina medmänniskor är det viktigt att man i skolan stimulerar till att öka de kreativa ämnena. är ofta bildämnet styvmoderligt behandlat från skolår 16. Det är väldigt sällan som bildlärare undervisar eleverna under dessa år. anser därför att skolorna bör satsa mer på att anställa bildlärare . Om det är svårt att rekrytera utbildade bildlärare, så bör det kunna anställas bildkonstnärer, som är intresserade av att arbeta med barn. får flyktingbarn ofta bearbeta sina trauman genom att rita och berätta om sin bild. Även andra barn, som inte upplevt de trauman som en flykting har upplevt, kan behöva bearbeta sina känslor. Musik är ett annat ämne som är bra för att öka kreativiteten och samarbetet mellan elever. Det är viktigt att vi stimulerar eleverna till att samarbeta med varandra som medkänslan ökar och att därmed mobbningen förhoppningsvis minskar. 12.2 Nolltolerans mot mobbning En nolltolerans för våld och mobbning i skolan måste införas. En bestämmelse som klart fastlägger skolans ansvar för att både förebygga, upptäcka och ingripa mot kränkande behandling i alla dess former måste finnas med. Det är också viktigt att det förebyggande arbetet fungerar bra att eleverna blir sedda och att anonymiteten bryts. Det skall framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera till rektor för åtgärder, även eleverna har ett ansvar att rapportera mobbning. Vad som ovan anförs om en nolltolerans mot våld och mobbning bör ges regeringen till känna. Ett sätt att utvärdera insatser som genomförts och för att komma vidare och hitta nya arbetssätt mot mobbning är att utvärdera det som gjorts. Vi anser att det varje läsår skall genomföras utvärderingar/enkätundersökningar. Detta bör ges regeringen till känna. En skärpning av sanktionsmöjligheterna för lärare är ett sätt att öka möjligheten att hantera problem innan de växer och blir ohanterliga.