ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02L232 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av namnlagen i linje med vad som anförs i motionen. namnlag innehåller många inkonsekvenser och ologiska begränsningar av namnbildningar som inskränker den enskildes frihet att välja namn som önskas. Det är t.ex. inte tillåtet enligt namnlagen att bilda dubbelnamn som tilltalsnamn med bindestreck emellan. Av det följer att möjligheten är stängd för den som vid giftermål vill byta till ett efternamn som är en sammansättning av det egna namnet och partnerns namn, förenat med ett bindestreck. Detta trots att det förekommer sådana namn eftersom det enligt den gamla namnlagen var tillåtet med namnbildning med den utformningen. Enligt namnlagen är det möjligt för en kvinna vid giftermål att behålla sitt tidigare familjenamn och sätta till makens efternamn. Det är däremot inte tilllåtet för maken att göra samma sak, dvs. behålla sitt tidigare familjenamn och sätta till makans efternamn. I fråga om avvägning mellan å ena sidan namnstabilitet och å andra sidan den enskildes önskemål att själv bestämma vilket namn han eller hon vill bära har lagstiftaren prioriterat det förstnämnda och därmed stängt dörren för de namntyper som ovan beskrivs. Den avvägningen synes snäv och restriktiv. Att stänga möjligheten till att bilda tilläggsnamn tillsammans med bindestreck, som var möjlig enligt den tidigare lagstiftningen, är en onödig inskränkning i den enskildes fri- och rättigheter. Samma sak gäller möjligheten för båda makar att få använda sina tidigare familjenamn tillsammans med det nya i samband med äktenskap. Det blir också en onödig diskriminering mellan dem som redan har tillstånd att bära dessa namn och dem som inte kan få tillstånd att bära den konstruktionen av namn. Samma sak gäller mellan makar. Dessutom finns många som tillämpar bindestreck mellan sina namn erhållna lag och med eller utan sin vetskap är lagbrytare. Även detta gäller för två makar som använder sina tidigare efternamn. bör därför begära hos regeringen om sådan ändring i namnlagen att lagen inte onödigtvis begränsar de två möjligheter till namnkonstruktioner som tas upp i motionen. Det bör efter en lagändring vara möjligt att få bära mellannamn eller tilläggsnamn tillsammans med efternamn förbundet med bindestreck. Det bör också vara möjligt för två makar att var för sig behålla sina tidigare familjenamn i kombination med den andre partnerns namn.
mot · GR02L233 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ändra lagstiftningen beträffande oönskad e-postreklam. Många medborgare har en personlig e-postadress som man använder i sitt privatliv. Dessutom är det vanligt att man har en e-postadress som anställd. Dessa e-postadresser är attraktiva möjligheter för den som vill göra reklam för en viss vara eller som vill propagera för sin åsikt i en fråga. Inte minst bland ledamöter är det oerhört vanligt med många e-postbrev som sänds till flera personer och som propagerar för en vara eller en åsikt. Det är svårt att veta vilket e-postbrev som är viktigt i ens arbete och vilket som är ren reklam. Det gör att man alltid måste läsa alla e-postbrev för att inte tappa bort något viktigt. Detta har på många sätt lett till en i det närmaste ohållbar situation, med hundratals e-postbrev efter någon dags uppehåll i det kontinuerliga läsandet. Därmed kan det betraktas som en demokratisk fråga. Det går att värja sig mot reklam som man får i sin postlåda hemma, men det går inte att värja sig mot all den oönskade e-posten som kommer per dator. har beslutat att tillåta obeställd e-postreklam, men det vi nu ser som en konsekvens av detta beslut gör att man bör ompröva beslutet. Att få möjlighet att anmäla sig till ett speciellt register för att slippa oönskad reklam på datorn ses inte som realistiskt. Det förutsätter ju att den som sänder reklamen först kontaktar registret. Det måste bli möjligt för varje enskild datoranvändare att själv bestämma om man vill ha reklam via e-posten eller inte. Denna lösning finns enligt uppgift i vissa länder inom EU och bör därför införas även i vårt land.
mot · GR02L234 · 2003-10-07 00:00:00 — Reklam riktad till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av marknadsföringslagen i syfte att komplettera lagen så att den ger barn och unga konsumenter ett bättre skydd vid marknadsföring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU bör arbeta för en mera restriktiv lagstiftning avseende marknadsföring för att förhindra att reklam direkt eller indirekt syftar till att fånga barns och ungas uppmärksamhet. Marknadsföring som vänder sig till barn blir allt aggressivare och mera omfattande. Som exempel kan nämnas det sätt som en stor hamburgerkedja m.fl. företag väljer att locka barn till sig som kunder. I större eller mindre utsträckning beroende på olika företag förekommer det t.ex. utdelning av leksaker, gratiserbjudande, tidningsutskick, utfärdande av s.k. medlemskort och pysselaktiviteter som är direkt riktade till barn. På olika sätt smygs det in reklam för olika varor och tjänster riktade till barn. Det är också allt vanligare att produkter marknadsförs i handeln och placeras i t.ex. varuhus på sådant sätt att barn och unga konsumenter lockas till påverkan och köp i allt högre grad. Inte sällan är det till nackdel för barnens psykiska och fysiska hälsa. Marknadsföringslagen har till syfte att främja konsumenternas och näringslivets intressen i samband med marknadsföring av produkter och att motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. Vidare skall enligt lagen marknadsföringen stämma överens med god marknadsföringssed och även i övrigt vara tillbörlig mot konsumenter. God affärssed eller andra vedertagna normer som syftar till att skydda konsumenter och näringsidkare vid marknadsföring av produkter definieras i lagen som god marknadsföringssed. Lagen innebär också att all marknadsföring skall utformas och presenteras så att det tydligt framgår att det är fråga om marknadsföring. I marknadsföringslagen är reklam riktad till barn inte särskilt reglerad. Lagen förbjuder inte reklam till barn, och lagen föreskriver inte heller särskilda krav för marknadsföring riktad till barn. Detta skall jämföras med radio- och TV-lagen som stadgar att reklam i en TV-sändning inte får syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . Det får nog anses som mycket tveksamt huruvida t.ex. hamburgerkedjans beteende är att betrakta som god marknadsföringssed. Det är naturligtvis också så att barn och särskilt små barn inte förstår att det är reklam och är därmed extra utsatta för påverkan. Regeringen bör därför göra en översyn av marknadsföringslagen i syfte att komplettera lagen så att den ger barn och unga konsumenter ett bättre skydd vid marknadsföring. Regeringen bör också inom EU arbeta för en mera restriktiv lagstiftning avseende marknadsföring för att förhindra att reklam direkt eller indirekt syftar till att fånga barns och ungas uppmärksamhet.
mot · GR02L236 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i namnlagen så att endast immaterialrättsligt skyddade värden begränsar medborgarnas rättighet att själva välja sina namn. Namnlagen (1982:670) innehåller bestämmelser om personnamn. Med personnamn avses efternamn, mellannamn och förnamn. Lagen trädde i kraft och ersatte då namnlag. Lagen sätter gränser för de personnamn en person tillåts inneha samt vilka nybildade för- och efternamn som kan godkännas. Reglerna baseras till en del på skydd för immaterialrättsliga rättigheter, men lagstiftaren lägger också skönhets- och moralaspekter på vilka namn det är möjligt att välja. Tillämpningen av dessa regler blir ibland ojämn och svår att förstå för den som söker nytt namn. Ett exempel är att kammarrätt tillåtit förnamnet , som refererar till benämningen på en fotbollsspelare, men nekat Bajen, som refererar till smeknamnet på fotbollslaget . Ett annat exempel är att () tillåter och men inte Asterix eller Superman. Att neka en person att ta ett namn som är immaterialrättsligt skyddat är ingen märklig konstruktion utan tvärtom en nödvändig skyddsregel. Det är däremot anmärkningsvärt som i fallet Superman att en statlig myndighet anlägger personliga värderingar i hur ett namn kan komma att uppfattas av bäraren eller dennes omgivning. Dagens ordinära personnamn har olika betydelse, men ingen bedömning görs av dessa. Exempel är (den store), (hemmets härskare) och (offergudinna). En annan namnfråga som regleras är dubbelnamn. Dubbelnamn är efternamn som består av två separata namn. Bägge efternamnen kan ensamma utgöra ett efternamn, men sätts ihop med ett bindestreck för att bilda ett dubbelnamn. Det namn som skapas blir ett enda efternamn, i vilket de båda sammanbundna namnen ingår som likvärdiga delar. Det är inte längre tillåtet att nybilda dubbelnamn, då dessa anses otympliga och skulle kunna orsaka praktiska svårigheter. I stället finns det något som benämns mellannamn. Det består av en makes tidigare efternamn och placeras mellan förnamnet och det nya efternamnet. Bindestreck mellan namnet får dock inte förekomma. Problemet med mellannamn är att detta sällan anges i kommunikation från myndigheter, med resultatet att namnet i praktiken inte syns. Denna ordning orsakar onödiga slitningar då till exempel två personer med ovanliga efternamn som de gärna vill behålla gifter sig och /eller skaffar barn. Båda efternamnen kan inte gå vidare till barnen. Det är inte skäligt att begränsa medborgarnas möjligheter att själva välja vad de vill kalla sig med hänvisning till datasystemets begränsningar, eller att den som vill byta namn skall vara utelämnad till en skönsmässig bedömning av vilka associationer framtida vänner kan komma att göra till ett barns förnamn. Personnamnet är en stor del av den personliga identiteten och bör till betydligt större del vara möjlig att ändra efter egna önskemål. Det finns enligt oss inte något tillräckligt starkt skäl att hindra människor att skapa de namn man önskar, vare sig det gäller för- eller efternamn.
mot · GR02L237 · 2003-10-07 00:00:00 — Rätten att teckna försäkringar för barn och ungdomar med handikapp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att teckna försäkringar för barn och ungdomar med handikapp. Den generella välfärdsmodellen beträffande den allmänna sjukförsäkringen som träder i kraft vid sjukdom och olyckor kan ibland behöva kompletteras. I de fall den allmänna försäkringen inte ger medborgarna ett tillräckligt skydd finns det utrymme för olika privata försäkringar. Dessa kompletterande försäkringar är nödvändiga för dem som är drabbade. innebär det att ett funktionshinder är ett försäkringshinder. Prematurfödda barn ingår också i denna skara. Vid diagnos ADHD godkänns man inte till grupplivförsäkring på arbetsplatsen. Listan på hindrande orsaker kan säkert göras länge, vilket ger stark oro för framtida sorteringsskäl. Allteftersom DNA-forskningen bryter ny mark ser vi också att dess användningsområden börjar nyttjas till områden som samhället inte kan styra över. Vad detta kan medföra kan vi endast ha orolig fantasi omkring. vänder sig privata försäkringsbolag till barnavårdscentraler och läser barnjournalerna som därefter tolkas ofördelaktigt, som t.ex. att föräldrar till barn med hudrodnad i baken kan bli nekade att få ta en försäkring på barnet. Så länge den generella välfärden inte täcker alla områden och utvecklingen går med rasande fart mot nya användningsområden behövs en starkare opinion mot missbruk av regler. De myndigheter som har till uppgift att kontrollera de privata försäkringsbolagen måste få en betydligt större rätt att ingripa mot diskriminering av intresserade försäkringsdeltagare.
mot · GR02L239 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äggdonation för lesbiska par och ensamstående kvinnor skall tillåtas enligt lag. trädde beslut om ändringar i lag om befruktning utanför kroppen och i lag om insemination i kraft. Befruktning utanför kroppen med ägg eller sperma från givare är nu tillåtet dock inom de begränsningar satta av den lämplighetsprövning som lagen innefattar. Bl a ingår det i denna prövning att ta hänsyn till mannens och kvinnans ålder. Exempelvis bör kvinnan inte ha kommit in i den ålder då fertiliteten normalt anses vara i starkt avtagande när en assisterad befruktning genomförs. Och mannen bör inte vara äldre än att han bedöms fullt ut kunna ta del i föräldraskapet under ett barns hela uppväxt. Utöver detta är möjligheten till äggdonation och insemination begränsad till att enbart gälla för heterosexuella par. Denna begränsning är ett exempel på de brister som finns i svensk lagstiftning och praxis; ett resultat av att lagar och praxis inte är anpassade till den verklighet som råder. I moderna samhällen har olika samlevnadsformer vuxit fram. Den traditionella kärnfamiljen utgör inte längre samma självklara norm som den en gång gjorde. Par som lever som sambor eller särbor, eller de som väljer att leva själva samt det registrerade partnerskapet är alla exempel på samlevnadsformer som existerar vid sidan av kärnfamiljen. Även om kärnfamiljen numera inte är samma självklara konstellation den en gång var är den i mångt och mycket fortfarande ett normativt ideal som gör det svårt för människor som av olika skäl lever utan barn, tex för att de inte kunnat bli gravida. Därför är det positivt att äggdonation och insemination nu har tillåtits. Men det är inte acceptabelt att denna rätt har begränsats efter de normativa ideal som kärnfamiljen utgör. Att kunna leva ett fullvärdigt liv utan att bli diskriminerad är en rättighet som vi värnar starkt om i . Alla människors lika värde innebär att alla människor ska ha lika rättigheter och skyldigheter. Samma regler som gäller heterosexuella par när det gäller möjligheten till äggdonation och insemination måste också gälla för lesbiska par samt för ensamstående kvinnor.
mot · GR02L242 · 2003-10-07 00:00:00 — Trafikskadade och läkarnas ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn över försäkringsbolagens sakkunnigläkare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jävsförhållande mellan försäkringsbolag och sakkunnigläkare. 1Yrkande 1 hänvisat till SoU. I medier och genom föreningarna och Trafik- och kan vi ofta ta del av den situation som den trafikskadade lever i när det gäller ersättningsfrågan. Vid reglering av skada anlitar försäkringsbolagen så kallade sakkunnigläkare för ärendet. Dessa läkare arvoderas av bolagen, och deras arbetsförhållanden är särpräglade genom att de inte träffar eller undersöker den skadade utan gör sina bedömningar på grundval av handlingar som kan vara både bristfälliga och felaktiga. Förhållandena har uppmärksammats och kritiserats eftersom många bedömningar har ansetts vara medicinskt diskutabla och kränkande för den skadade. Ett problem som har påtalats är det jävsförhållande som läkarna riskerar att hamna i genom sin relation till försäkringsbolagen. Ett annat problem är att dessa läkare kan göra sina uttalanden utan medicinskt ansvar gentemot den skadade. De kan därmed inte prövas i eftersom de inte står under tillsyn. Risken är uppenbar att trafikskadade personer mot denna bakgrund kan bli felaktigt bedömda av försäkringsbolagen i ett skadeståndsärende. Regeringen bör därför bland annat införa bestämmelser som innebär att även nämnda läkare står under och i ansvarsfrågan och prövas av dem. Dessutom bör regeringen se över jävsförhållandet mellan försäkringsbolagen och läkarna. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02L243 · 2003-10-07 00:00:00 — Ändring av lagen för giftermål mellan adoptivförälder och adoptivbarn begär att regeringen lägger fram ett lagförslag som innebär att samma regler som gäller för giftermål mellan föräldrar och barn skall gälla mellan adoptivföräldrar och adoptivbarn. Barnens bästa skall alltid stå i centrum vid all behandling där barnfrågor förekommer. Detta gäller i hög grad även när barn skall adopteras. Att adoptera ett barn innebär att man tar upp barnet som sitt eget. En adoption är varaktigt bindande. Innan man blir godkänd som adoptivförälder så är det många steg man har att passera. Detta för att adoptionen ska bli så säker som möjligt. Adoptivföräldrar och adoptant är en familj som ska behandlas på samma sätt som andra familjer. I enlighet med äktenskapslagstiftningen föreligger det hinder för äktenskap mellan dem som är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon. Det är mot bakgrund av att ett adoptivbarn ska behandlas som föräldrarnas eget barn som vi finner det märkligt att undantag finns i lagstiftningen för giftermål mellan adoptivförälder och adoptant. I regleras denna möjlighet. Även har reagerat mot detta och hade haft en förhoppning om att den utredning som sett över adoptionsförfarandet i även skulle ha uppmärksammat nämnda förhållande. Så blev dock inte fallet . Vi anser att en lagändring behövs på detta område så att de bestämmelser som gäller för giftermål mellan föräldrar och barn även ska gälla mellan adoptivföräldrar och adoptivbarn. En sådan lagändring skulle ytterligare stärka föräldrabandet som i annan lagtext är viktig. Strävan vid adoptioner är att uppnå ett jämställt föräldraskap oavsett på vilket sätt man blivit förälder.
mot · GR02L244 · 2003-10-07 00:00:00 — Obetalda parkeringsböter och fordonsskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hindra att föräldrar skriver över bilar på sina barn och därigenom låter dem ta konsekvenserna av obetalda böter och skatteskulder. Fler än 6 200 minderåriga i finns registrerade hos kronofogdemyndigheterna. Deras sammanlagda skuld uppgår till drygt 35 miljoner. Problemet växer i hela landet. Skulderna består till största delen av skatteskulder. En annan skuld består dock av obetalda parkeringsböter och fordonsskatter, trots att barn inte har körkort. Anledningen till det är att föräldrarna skriver över sina bilar på barnen som då också tar över skuldansvaret. På detta sätt slipper föräldrarna att få betalningsanmärkningar när fordonsskatt och parkeringsböter inte betalas. Inte sällan drabbas de unga av betalningsanmärkningar som ligger kvar efter det att de fyllt , vilket ofta leder till en svår start i vuxenlivet. Det är självklart orimligt att barn får stå för föräldrarnas skulder vilka dessutom får konsekvenser som påverkar dem negativt när de blir myndiga. Därför bör regeringen se över frågan i syfte att förhindra att föräldrar skriver över bilar på sina barn och därigenom låter dem ta konsekvenserna av obetalda böter och skatteskulder.
mot · GR02L245 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en könsneutral äktenskapslagstiftning. Alla människors lika värde är en grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle. Av det följer bland annat att ingen ska diskrimineras på grund av sådant som kön, etnisk bakgrund, hudfärg och inte heller på grund av sexuell läggning. Det är denna princip som gjort att diskriminering av homosexuella och biseuxella som i olika former tidigare funnits i lagstiftningen successivt har tagits bort. I äktenskapslagstiftningen finns dock diskrimineringen fortfarande indirekt kvar, genom att två personer av samma kön inte kan ingå äktenskap. finns istället möjligheten för samkönade par att ingå registrerat partnerskap och därigenom få del av många av de rättigheter som ett äktenskap innebär. Det var utan tvekan ett steg i rätt riktning, men faktum kvarstår att lagstiftningen i praktiken därmed ändå gör en åtskillnad mellan människor beroende på deras sexuella läggning. Det finns inget skäl till varför staten ska värdera den vilja som ett samkönat par kan ha att manifestera sin kärlek lägre än andra. Att det finns religiösa samfund som endast är beredda att viga par som består av man och kvinna är heller inget skäl för staten att inta en sådan ståndpunkt. Religiösa tolkningar av äktenskapet bör inte blandas samman med äktenskapet som juridisk form. Äktenskapslagstiftningen bör göras könsneutral och kyrkor och samfund ges möjlighet till vigsel av samkönade par.
mot · GR02L246 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att stoppa den oönskade e-postreklamen. Den ökande mängden oönskad e-postreklam leder till produktionsbortfall, tidsspillan, irritation och otrivsel på arbetsplatserna. Även för privatpersoner ställer den till problem eftersom det tar tid att ladda ner den oönskade e-posten och eftersom den belastar utrymmet i systemen. Det är ofta svårt eller omöjligt att avsäga sig e-postreklamen. Det finns dessutom en ökad oro för att den oönskade e-posten för med sig virus som kan leda till omfattande negativa konsekvenser. Därför måste det till en ändrad lagstiftning. tillämpar en så kallad opt out-modell, som innebär att det är tillåtet att skicka e-postmeddelanden så länge inte mottagaren uttryckligen sagt ifrån att han eller hon inte vill ha dem. En opt in-modell innebär att det istället är förbjudet att skicka kommersiella meddelanden om inte mottagaren i förväg har begärt det eller i varje fall accepterat detta. De EU-länder som lagstiftat om e-postreklam har alla antagit opt in-lösningen. Enligt det så kallade e-handelsdirektivet är medlemsstaterna fria att själva välja system. Opt in-modellen skulle vara bra som ett första steg men inte heller detta är hållbart i längden, eftersom oönskad e-postreklam är ett ständigt accelererande problem. Regeringen bör skyndsamt se över möjligheterna att stoppa oönskad e-postreklam i , samt ta upp frågan på nytt inom EU-samarbetet för att få till stånd en gemensam hårdare lagstiftning mot oönskad e-postreklam.
mot · GR02L248 · 2003-10-07 00:00:00 — Makes rätt att ärva enskild egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna i 3 kap. bör ändras så att efterlevande makes arvsrätt endast omfattar den avlidne makens giftorättsgods. Genom lagändringar stärktes efterlevande makes arvsrätt avsevärt. Denne har i viss utsträckning numera företräde framför den avlidne makens bröstarvingar. Enligt 3 kap. lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap har ett registrerat partnerskap i princip samma rättsverkningar som ett äktenskap. regler om makar gäller således för registrerade partner. Efterlevande makes arvsrätt kan vara inskränkt genom testamente eller på grund av att mål om äktenskapsskillnad pågår, men omfattar även enskild egendom. Det råder alltså diskrepans mellan denna situation och vad som gäller vid bodelning efter äktenskapsskillnad eller upplösning av registrerat partnerskap där den enskilda egendomen inte ingår i bodelning. Detta förhållande väcker betänkligheter eftersom syftet med att förordna om enskild egendom kan vara att skydda den enskilda egendomen mot den andre makens anspråk. Detta syfte kan äga aktualitet såväl vid bodelning efter skilsmässa som vid bodelning till följd av ena makens död. Man kanske exempelvis vill undvika att en släktgård som har gått i arv under flera generationer plötsligen disponeras av den efterlevande maken, som kan avyttra den och förbruka köpeskillingen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att reglerna i 3 kap. ändras så att efterlevande makes arvsrätt endast omfattar den avlidne makens giftorättsgods. Naturligtvis skall det stå var och en fritt att i testamente förordna att även den avlidnes enskilda egendom ska ingå i arvet. Denna förändring är också i linje med den förändring som vi föreslår av reglerna i rörande vad som skall vara enskild egendom.