mot · GR02Kr326 · 2003-10-07 00:00:00 — Det svenska samhället har förändrats inom ett flertal områden . Kulturområdet, och på vilka sätt kulturen yttrar sig, är inte något undantag. Den yngre generationen bidrar med moderna idéer och nya kulturyttringar. Våra många nya svenskar vitaliserar kulturlivet med nya synsätt och intressanta infallsvinklar. För att de nya kulturella formerna ska få ta plats och etableras, är det nödvändigt att kulturpolitiken ger rätt förutsättningar för detta. Människorna måste själva få vara med och forma kulturen. I denna kulturmotion tar några nya steg i riktning mot dagens och morgondagens kultur. går en stor del av det statliga kulturstödet till det etablerade kultursystemet. vill få igång en diskussion och en utredning om utbud och efterfrågan stämmer överens eller inte. Människor ska ha tillgång till ett rikt kulturliv oavsett social och ekonomisk status eller bostadsort. vill ge möjlighet för alla att ta del av och delta i kulturell verksamhet. Vi vill därför gå vidare med en satsning på en kulturell allemansrätt i hela landet. Det är viktigt att prioritera den kulturverksamhet som finns utanför storstäderna. Likaså är det viktigt att människor själva ges möjligheter att var delaktiga i kulturen. För att alla medborgare ska kunna ta del av, och skapa, kultur måste det finnas mötesplatser för detta. Samlingslokalerna är ett exempel på sådana platser. Där kan ortens framtid diskuteras och olika kulturella yttringar kan få ett forum och en plats. ger därför till samlingslokalerna, till skillnad från regeringen som ger 29 miljoner till samma ändamål. vill understryka det stora sociala värde som samlingslokalerna har för medborgarna. I har vi en omfattande folkrörelse och ett unikt folkbildningsengagemang. Detta är något som vill slå vakt om. Stat, landsting och kommuner ska underlätta medborgarinflytande och delaktighet genom att stärka folkbildningen. Samhället behöver en mångfald studiecirklar, kurser och kulturarrangemang i studieförbund och folkrörelser. För att berika folkbildningen är det essentiellt att särskilda åtgärder vidtas för att värna minoritetsgrupper och minoritetsspråken. Dessa får inte glömmas bort, de är en viktigt del av folkrörelsen. Kultur hänger nära samman med demokrati. Kulturen har haft en enorm betydelse för demokratins utveckling. har man genom kulturen gett nya idéer spelrum och vågat ifrågasätta till synes givna strukturer. En av kulturens roller är att ge uttrycksmedel för den som vill föra fram en tanke eller åsikt. Kritik, reflektioner och ifrågasättande som sker inom ramen för kulturen är en del av grunden för demokratin. Kulturen måste få vara en fri kraft där resurser ställs till kulturskaparnas förfogande utan att någon utifrån tar ställning till innehållet. Kultur bidrar till en god folkhälsa. Det är dags att uppmärksamma den goda inverkan som kulturen har på människors livskvalitet och välmående. vill uppmuntra kulturens vitaliserande och hälsofrämjande effekter. Kulturområdet är ett område där integrationsarbetet måste förbättras, både gällande kulturella uttrycksformer och när det gäller rekrytering av människor med invandrarbakgrund. Kulturen måste avspegla dagens samhälle med den mosaik av människor och olika kulturyttringar som finns. Genusperspektivet måste få större plats i kulturen. Både vad gäller hur kulturen yttrar sig och när det gäller vem som har makten i kulturinstitutioner och organisationer. Kvinnligt chefskap inom kulturen bör uppmuntras och premieras i betydligt högre utsträckning än vad som görs . 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Dagens kulturpolitik 8 5.1 Dagens kulturpolitiska mål 9 5.2 Kultur för regional balans en kulturell allemansrätt 9 5.3 Ett utökat uppdrag till 10 5.4 Rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer 10 5.5 Stämmer utbud och efterfrågan överens med verkligheten? 5.6 kommuns kulturpolitik ett gott exempel 11 6 Kultur i arbetslivet 12 6.1 Samarbete mellan kultur och näringsliv kultursponsring 12 7 Kultur ur ett folkhälsoperspektiv 14 7.1 Kultur i vården 14 7.2 Avdragsrätt för kulturaktiviteter för anställda 15 8 Kultur ur ett integrationsperspektiv 16 9.6 Allmänna samlingslokaler/mötesplatser 20 9.7 Rätt till folkbildning 21 9.8 Momsbeläggning av folkbildningsverksamheten 22 9.10 Folkhögskolornas ekonomiska situation 22 10 Musik och teater 23 10.1 Den fria scenkonsten 24 10.3 Konstnärernas villkor 25 10.4 Individuell visningsersättning 25 10.5 Avdragsrätt för företag 25 10.6 Ersättning för upphovsrätt 25 10.8 Pensionsvillkor för dansare och sångare 26 11.1 Public service och TV-avgift 27 11.7 SVT:s programtextning 30 11.9 Filmvårdscentral i 31 11.10 Säters biografmuseum 32 12 Kultur och jämställdhet 32 12.1 Fler kvinnliga kulturchefer 33 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett utökat uppdrag till att även arbeta med utvecklingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att samma regler och samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla för ideella kultur- och ungdomsorganisationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning för att belysa det statligt stödda kulturstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reglerna för företags möjlighet att sponsra kulturverksamhet bör ses över.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Turistdelegationen bör få ett uppdrag att se hur kulturen på ett mer aktivt sätt kan placeras i turistsammanhang.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kultur inom vården bör uppmuntras och stödjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kulturaktiviteter för anställda bör vara en skattefri personalvårdsförmån i likhet med skattefria motionsförmåner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om effektivare behandlingsinstanser för spelberoende personer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att fler alternativ till institutionsvård bör utvecklas för att hjälpa spelberoende personer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs att ett förbättrat integrationsarbete inom kulturområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning om länsmuseernas ekonomiska situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att säkerställa att fornfynd skall kunna visas nära fyndplatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en översyn över kulturminneslagen bör göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringens utredning om folkbildningen även bör se över vilka konsekvenser som minskade eller slopade bidrag till folkbildningen för med sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att anslaget till allmänna samlingslokaler bör ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om krav på bredband i samlingslokaler i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa förslaget att momsbelägga ideella föreningars näringsverksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att vidta åtgärder för att prioritera minoritetsspråken och minoriteters kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att prioritera folkhögskolornas ekonomiska situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en särskild utredning bör tillsättas för att belysa förutsättningarna för amatörkultur och eget skapande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över möjligheten att ge amatörkulturen ett eget anslag i stället för att som ingå i folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tydliggöra , Riksutställningars och Rikskonserters uppdrag när det gäller besök och produktion för små spelplatser runt om i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge länsteatrarna ökade anslag för att möjliggöra produktion och turnéer i hela länet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvärdering av individuell visningsersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en utvärdering av det rådande fördelningssystemet för konstnärsorganisationer bör göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en utredning av Statens konstråds upphandlingsrutiner bör göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla som kan se analoga TV-sändningar skall garanteras TV-mottagning via digitala marksändningar eller undantagsvis via satellit.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utbyggnad av det digitala TV-nätet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommissionen som skall se över direktiven om digitala TV-sändningar även bör se över kryptering samt konsumentekonomiska konsekvenser av det digitala teknikskiftet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det behövs ökade incitament för att komma åt tillverkningen och distribueringen av piratkort.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur ett nationellt Foto-Sesam bör utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör se över resurstilldelningen till kulturarvs-IT. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att TV fortsätter sända TV-gudstjänster från kyrkor och inte från en studio. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att SVT och SR bör minska bakgrundsljud i sina sändningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att SVT och SR förbättrar textningarna av sina program. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör se över möjligheten till uppläsning av textremsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Filmvårdscentralen i bör få ansvar för att den tekniska och den laboratorietekniska kompetensen byggs upp och hålls vid liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör komma med förslag till hur filmarkivet med andra arkiv skall kunna samverka med bibliotek och museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Säters biografmuseum bör få ett nationellt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett tydligare genusperspektiv införlivas och praktiseras i samtliga kulturinstitutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Museum ges ett nationellt uppdrag . 1Yrkande 2 hänvisat till SfU. 2Yrkandena 4, 7 och 17 hänvisade till SkU. 3Yrkande 5 hänvisat till NU. 4Yrkandena 8 och 9 hänvisade till SoU. 5Yrkandena till KU. Kulturen är själva grunden för mänsklig utveckling, demokrati och mänsklig värdighet. I kulturen finns ofta ett ifrågasättande, en kritik och debatt av värderingar, företeelser och tendenser i samhället. Kulturen är en del av demokratin och är också tillväxtskapande. Kulturen ska vara en grund för det demokratiska samtalet. Kulturella uttryck uppstår ofta som motrörelser mot det etablerade. Kulturen öppnar nya perspektiv, vänder på synsätt och kombinerar ofta kunskaper från olika fält på ett nytt sätt. Kulturen ger medel för människor att uttrycka sin mening, att påverka och förändra. Inom kulturens sfär finns både fakta och argument, uttrycksmedel och scener för agerande. I ett demokratiskt samhälle är det viktigt att dess medlemmar aktivt kan delta i den fria och frivilliga kulturverksamheten för att kunna engagera sig i kultur- och samhällsfrågor. Genom öppna kulturella arenor främjas dialoger, debatter och kunskapsutbyten. Kulturpolitiken fungerar inte isolerat i en speciell sektor, utan påverkar de flesta politikområden. Kulturpolitiken blir också mest effektiv om den integreras med andra områden. Många diskussioner har förts angående kulturens roll i skolan, vården och samhällsplaneringen. Visst finns kulturen integrerad i många sektorer , men det har inte skett några genomgripande förändringar. Det finns mycket kvar att göra för att öka samspelet mellan kulturpolitiken och politiken inom andra samhällsområden. Vår välfärd beror inte bara på tekniska och ekonomiska faktorer. Det handlar i lika hög grad om ett inre välbefinnande. Kulturell stimulans ger positiva effekter på folkhälsan. Genom att själv få skapa och låta åsikter och känslor få komma till uttryck får människan utlopp för sin kreativitet. Människan förfogar över många uttrycksmedel, många språk. Ju fler språk, desto rikare uttrycksmöjligheter för fantasi och kreativitet. När uttrycksmedlen är många blir också debatten rik på nyanser, livfull och engagerande. Kulturen stärker inte bara vår framtidstro och samhörighet, den är också en källa för att skapa sysselsättning och är en drivkraft för människors kreativitet och vilja att utveckla det egna samhället. Olika regioner har skapat sig olika kulturella identiteter. Kultur innefattar vårt historiska arv och hur vi tar till vara traditioner och livsmönster. Något som vi sedan formulerar och för vidare till omvärlden som vi tänker nytt och tar till oss samtida kulturella aktiviteter. Om vi ska kunna möta morgondagens kulturrörelse måste vi också ge förutsättningar för detta och tänka nytt. tar några nya steg i den riktningen i vår kulturmotion, genom att ge utrymme till att förnya kulturrörelser, nya lösningar, nya organisationsformer och inte minst nya idéer. Förnyelse och kontinuitet är två grundläggande dimensioner i kulturpolitiken. I grunden måste den kulturella infrastrukturen med institutioner av olika slag finnas och ges möjlighet att verka. Men måste kulturpolitiken ge utrymme för nya kulturrörelser, nya lösningar, nya idéer och nya organisationsformer. Genom att bejaka nya förslag, som kanske utmanar traditionella kulturformer, ger vi utrymme för morgondagens kulturrörelser att växa. Kulturministern får inte luta sig tillbaks och nöja sig med kulturpolitiska beslut, som snart tillhör morgondagens kulturpolitik. Visst är målen med beslut bra men metoderna och formerna tillhör gårdagens kulturpolitik. 5.1 Dagens kulturpolitiska mål Kulturministern presenterade en dagordning för kultur 20032006. I denna dagordning presenterades regeringens mål för att öppna kulturlivet i för fler människor. Dagordningen beskrev flera viktiga och angelägna områden som integration, kultur från ett hälsoperspektiv, barnkultur etc. Men var finns förslagen som gör detta möjligt? Regeringen behöver agera på ett offensivare sätt än vad som görs . Kulturen måste prioriteras i betydligt större omfattning så att den kommer alla människor till del. Vi efterlyser skarpa förslag om hur regeringen tänker medverka till att kulturen når ut i alla delar av landet. Likaså måste kulturen få incitament av regeringen att låta vårt mångkulturella samhälle också avspegla sig på kulturen. Det är av stor vikt att kulturella uttryckssätt följer med samhällsutvecklingen så att en ökad bredd inom kulturen kan bidra till att kulturen når alla grupper i vårt samhälle. Vi vet att en stor del av den statligt finansierade kulturen finns i storstadsregionerna och nyttjas av några få grupper av människor. Människors eget kulturutövande minskar. Vanorna har förändrats och intressen har förskjutits. Redovisningen att flera former av eget kulturdeltagande i vid mening har minskat i omfattning har lett till att regeringen nu tillsätter en särskild utredare för att se över detta. anser att det inte är tillräckligt av regeringen att bara tillsätta en utredning för att se över detta. För att kunna möta morgondagens kulturrörelse måste vi också ge goda förutsättningar och våga tänka nytt. I denna motion presenterar vi ett flertal förslag till hur detta kan göras. De politiska besluten ska inriktas på att skapa goda förutsättningar för ett levande regionalt och lokalt kulturliv i hela landet ett kulturliv med mångfald, hög kvalitet och plats för både amatörers skapande och professionella konstnärers medverkan. 5.2 Kultur för regional balans en kulturell allemansrätt Hur många hundratals spaltkilometrar har inte skrivits om förutsättningar för regional utveckling i detta land? Hur många debatter har inte genomförts, hur många utredningar har inte satts i sjön? Debatten om regional utveckling har nästan uteslutande handlat om hur staten ska skapa förutsättningar för fungerande lokala arbetsmarknader. Det har handlat om bättre vägar, utlokalisering av statliga myndigheter, företagsstöd, differentierade arbetsgivaravgifter etcetera. Genomgående idéer om hur resurser kan omfördelas mellan olika landsändar. , eller aldrig, rör debatten hur människor tillsammans kan arbeta för att skapa goda och attraktiva livsmiljöer som stimulerar till att bygga sig en framtid på respektive ort. kan vi notera att människor inte flyttar av arbetsmarknadsskäl i lika hög grad som . Kulturella och sociala faktorer har fått allt större betydelse för människors val att söka sig till de större städerna. Genom att fler och fler materiella behov har blivit tillgodosedda, betonas de immateriella värdena, livskvalitet blir viktigare än enbart ekonomisk levnadsstandard. De största behoven och bristerna har en annan dimension . Meningsfullt arbete, innehåll och mening i livet, upplevelser, stimulans och glädje, delaktighet och trygghet inför varandra, omsorg, att känna sig behövd och efterfrågad. Kort sagt livskvalitet. Människor ska ha tillgång till ett rikt kulturliv oavsett social och ekonomisk status eller bostadsort. vill ge möjlighet för alla att ta del av och delta i kulturell verksamhet. Vi vill därför gå vidare med en satsning på en kulturell allemansrätt i hela landet. 5.3 Ett utökat uppdrag till ska förverkliga den nationella kulturpolitik som regering och riksdag beslutar om. Inom ramen för detta uppdrag finns tre huvuduppgifter: Fördela bidrag, ge underlag för kulturpolitiska beslut och informera om kultur och kulturpolitik i allmänhet. anser att bör få ett utökat uppdrag att stimulera utvecklingsarbetet med kultur. Det handlar om att utveckla långsiktiga insatser som samverkansformer, förändringsarbete, erfarenhetsutbyte, information om kulturprojekt landet runt och om olika möjligheter att få stöd och vägledning i kulturarbete. Vad som ovan anförts om att ge ett utökat uppdrag att arbeta med utvecklingsarbete bör ges regeringen till känna. 5.4 Rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och avgifter/särskild löneskatt. Detta enligt rekommendationer RSV 2354 utgåva 8. Idrotten är en verksamhet för många ungdomar och gagnar barn och ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Alla ungdomar är dock inte intresserade av idrott. Många andra organisationer har också verksamheter som bidrar till barns och ungdomars goda uppväxtförhållanden. Som exempel kan nämnas, Vi Unga, 4H, SVEROK, Scoutrörelsen, kyrkliga ungdomsverksamheter och organisationer som bedriver kulturaktiviteter för ungdomar. Dessa viktiga organisationer har inte samma ekonomiska förutsättningar som idrottsrörelsen för sin verksamhet. Detta är en orättvisa som bör uppmärksammas och ändras. Om samma regler gällde för alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer skulle dessutom många fler unga kunna få sommarjobb som lägerledare, hjälpledare vid 4H-gårdar och medhjälpare i andra sammanhang. Man skulle också ge fler barn och ungdomar kontakt med skapande kulturverksamhet på ett naturligt sätt. Skillnaderna i skattelagstiftningen mellan olika allmännyttiga organisationer, kan inte anses vara motiverade eller rättvisa. Reglerna för idrotten bör därför omfatta alla allmännyttiga organisationer. Vad som ovan anförts om att samma regler och samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla för ideella kultur och ungdomsorganisationer bör ges regeringen till känna. 5.5 Stämmer utbud och efterfrågan överens med verkligheten? går en stor del av det generella kulturstödet till det etablerade kultursystemet och mycket tyder på att nya kulturella rörelser faller helt utanför det systemet. Nya arenor, nya arrangörer, informella spelplatser och nya konstformer uppstår oftast utan offentligt stöd. Kulturpolitiken står inför flera viktiga vägval. anser att det är viktigt att få igång en diskussion kring hur den nationella kulturpolitiken kan anpassas till vår föränderliga värld. Motsvarar det statligt stödda kulturutbudet verkligen vad människor efterfrågar ? revisorer har gjort en förstudie som visar att det i stort sett är samma befolkningsgrupper som tagit del av kulturen . Social bakgrund och utbildning har visat sig vara avgörande faktorer för vilka kulturvanor människor har. Vi anser att det bör göras en utredning för att se över om utbud och efterfrågan stämmer överens med verkligheten. Vad som ovan anförts om en utredning för att belysa det statligt stödda kulturstödet bör ges regeringen till känna. 5.6 kommuns kulturpolitik ett gott exempel Kritik har riktats mot många av landets kommuner för att de inte har någon tydligt formulerad kulturpolitik. Många kulturchefer anser att de inte har tillräckligt med resurser för att kunna genomföra det de vill och att det inte finns något klart kulturpolitiskt fokus. På några platser i landet har kommunerna dock ändrat sin organisation för att lyfta kulturfrågor inom nya områden. Ett gott exempel på detta är kommun som har antagit ett kulturprogram som ska genomsyra alla politiska områden. De kulturella värdena ska vägas in i alla politiska beslut och åtgärder. De kommunala nämnderna ska fastställa hur programmet ska genomföras inom respektive område. Programmet skall följas upp i samband med bokslutet . Det handlar om värdet av att se sammanhangen i tillvaron, att se helheten och tydliggöra kulturens betydelse för vardagslivet. Fokus för kultursatsningen är bland annat att öka Nackabornas lust till kultur samt att nå nya målgrupper. Nackas kulturpolitiska program har resulterat i att kulturaspekterna beaktas på ett långsiktigt och övergripande plan. Ett brett kulturperspektiv är nu väl inarbetat i kommunens olika områden. Nackas kulturpolitiska programförklaring har bidragit till att kommunen fått en mycket positiv inställning till kultur. kommun värnar om fortsatt satsning och implementering av kultursatsningen. Låt kommun vara inspiratör och god förebild för landets övriga kommuner. har ett önskemål om att kulturfrågor prioriteras i betydligt större omfattning än vad som sker . 6 Kultur i arbetslivet 6.1 Samarbete mellan kultur och näringsliv kultursponsring Kultursponsring innebär att näringslivsorganisationer och företag samverkar med kulturorganisationer av olika slag. Internationellt kallas denna verksamhet för Art and Business. Art and Business går i stora drag ut på att icke vinstdrivande organisationer runt om i världen hjälper sina medlemmar från näringslivet och kulturlivet med att utveckla effektivare sätt att arbeta tillsammans. Sponsorskapet innebär att ett företag betalar en kulturverksamhet, till exempel en konstorganisation, i syfte att marknadsföra affärsverksamheten, sina produkter eller tjänster.