mot · GR02Sf402 · 2003-10-07 00:00:00 — Integrationspolitik - mångfaldens samhälle 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 syn på integration 6 5 Språkets betydelse 7 5.1 Flexibel och individanpassad svenska för invandrare (sfi) 7 5.2 Förbättra modersmålsundervisningen satsa på tvåspråkighet 8 5.3 Matematik på arabiska 9 6 Arbetets betydelse att få makt över sitt liv 9 6.1 Tillgång till arbetsmarknaden snabbt 10 6.2 Arbete främst! 6.3 Rätten att stå som arbetssökande 11 6.4 Upprätta servicekontor med jobbguider 12 6.5 Utred och tillvarata de regionala skillnaderna i sysselsättning 12 6.6 Inför ett nytt nationellt valideringssystem 12 6.7 Tillvarata invandrarkvinnornas kompetens 13 6.8 Ungdomar med utländsk bakgrund 13 6.9 Förbättra villkoren för småföretagarna 13 7 Rasism och diskriminering 14 7.1 Förhindra diskriminering i arbetslivet 14 7.2 en ombudsman för alla 14 7.3 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering motor i opinionsbildning 15 7.4 Etnisk mångfald i arbetslivet myndigheterna skall föregå med gott exempel 15 7.5 Diskriminering i arbetsförmedlingens verksamhet 16 7.6 Rasistiska och nazistiska organisationer 16 8 Systemfel i introduktionen av flyktingar 17 8.1 Skapa ett mänskligt möte 17 8.2 Barn och ungdomar saknas i introduktionsinsatserna 17 8.3 Sluta möblera med människor inför utvecklingspeng 18 10 Utsatta flickor i patriarkala familjer 19 11 Att åldras med värdighet äldre invandrare i 20 12 Medborgarskapets innehåll måste tydliggöras 20 12.1 En medborgarbok till varje svensk medborgare 21 12.2 Högtidligt överlämnande av medborgarboken 21 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkterna för integrationspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sfi-undervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa rätten till modersmålsundervisning och en skyldighet för kommunen att erbjuda undervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt för elever till stödundervisning och/eller ämnesundervisning på modersmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att snabb tillgång till arbetsmarknaden är den viktigaste integrationsåtgärden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanröja de hinder som finns för asylsökande att snabbt få tillgång till arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kombinera svenskundervisning med praktik- eller lärlingsplats eller arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesspecifik språkundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att stå till arbetsmarknadens förfogande även om man inte klarat av sfi-testet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta små servicekontor med jobbguider.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillvarata det arbete som görs i många kommuner där sysselsättningsgraden bland invandrare är högre än i andra.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett nytt nationellt valideringssystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inventering av invandrarkvinnornas specifika kompetens.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etnisk diskriminering i arbetslivet.2 begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över orsakerna till att ungdomar med utländsk bakgrund i högre grad är arbetslösa än andra ungdomar, i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra småföretagarvillkoren, som är viktigt ur ett integrationsperspektiv. beslutar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism och att DO skall vara en myndighet underställd , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handlingsplaner för etnisk mångfald som skall upprättas av myndigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det fortfarande förekommer etnisk diskriminering i arbetsförmedlingens verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rasistiska och nazistiska organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kvinnojourernas arbete, särskilt mot bakgrund av deras kunskap och erfarenhet av utsatta flickor i patriarkala familjer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadssegregering och blandade upplåtelse- och bebyggelseformer.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brottsförebyggande åtgärder skall uppmärksammas i stadsplaneringen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utplacering av myndigheter, institutioner och verksamhet till invandrartäta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i förändrade och nya detaljplaner skall finnas en konsekvensbeskrivning ur ett integrationsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rättsväsendet aktivt bör arbeta för att rekrytera personer med invandrar- och minoritetsbakgrund till utbildning och anställning inom polisen, domstolsväsendet och kriminalvården.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldre invandrare i det svenska samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om introduktionsmöten i kommunen för nyinflyttade och att engagera frivilliga som kontaktfamiljer och flyktingguider för nyanlända. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens introduktionsinsatser måste anpassas till barn och ungdomar och att individuella introduktionsplaner upprättas för varje enskilt barn. beslutar att systemet med förhandlingar och avtal med kommuner avseende flyktingar avskaffas, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att införa en utvecklingspeng som följer individen och som fördelas av RFV, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en medborgarbok och att en ceremoni för överlämnandet genomförs. beslutar att avveckla samt att ges ansvar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 Yrkandena 24, 7, 8 och 12 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 5, 911, 1315, 19 och 20 hänvisade till AU. 3 Yrkande 16 hänvisat till SkU. 4 Yrkande 20 hänvisat till KU. 5 Yrkandena 21 och 27 hänvisade till SoU. 6 Yrkandena 22, 23 och 25 hänvisade till BoU. 7 Yrkande 26 hänvisat till JuU. Som framgår av genomgången bedriver regeringen en mängd angelägna insatser, såväl inom som utanför politikområdet, för att de integrationspolitiska målen skall uppnås. Mycket pekar på att utvecklingen går åt rätt håll, en ljusning på arbetsmarknaden kan skönjas för utrikes födda, en effektivare lagstiftning mot diskriminering har trätt i kraft etc.1 Detta skriver den socialdemokratiska regeringen i årets budgetproposition som en slutsats under redovisningen av integrationspolitiken. Beskrivningen av de insatser som gjorts och att utvecklingen går åt rätt håll saknar verklighetsförankring. Om man läser finner man siffror som skrämmer. Av den framgår det bl.a. att av de utlandsfödda (exklusive flyktingar) är beroende av ekonomiskt bistånd2, av de utlandsfödda saknar en sysselsättning, bara en tredjedel av flyktingarna är självförsörjande , går fortfarande kvar i svenskutbildningen (sfi) efter mottagandet och endast fyra av tio utlandsfödda akademiker har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå jämfört av de svenskfödda. Hur den socialdemokratiska regeringen kan beskriva detta med ord som utvecklingen går åt rätt håll eller ljusning på arbetsmarknaden undandrar sig vår bedömning. Det vi vet är att bakom varje siffra döljer sig en människa som fråntagits sin värdighet. Bakom varje siffra finns det en person som vill och kan försörja sig. Men många har dessvärre förlorat hoppet. Detta är ett resultat av Socialdemokraternas misslyckade integrationspolitik. Det handlar om en politik som lett till marginalisering och utanförskap. 4 syn på integration Invandrare bör åtnjuta samma frihet som övriga medborgare, ha rätt att bosätta sig var de vill, att utöva sin egen religion, lära sina barn sitt modersmål och för övrigt få utöva sina mänskliga rättigheter. Integration är inte detsamma som assimilation. grundläggande utgångspunkt är att gå från ett omhändertagandeperspektiv till att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Vi vill stärka människor och ge dem möjlighet till egenmakt. Staten skall medverka till att underlätta och skapa förutsättningar men inte planera och ta kontroll över människors liv. Samhället skall sträva efter att erbjuda medborgare jämlika levnadsvillkor och lika stora möjligheter att utvecklas och förverkliga sina livsprojekt. Livsprojekten skall inte möta några hinder så länge de inte inskränker andra människors rättigheter eller strider mot våra gemensamma rättsnormer. vill att även integrationspolitiken skall präglas av ett medborgarperspektiv. Vi vill därför ge medborgarna möjlighet att organisera sig efter eget tycke. Man skall kunna bilda egna sammanslutningar, starta förskolor och skolor på etnisk grund. Vi tror att detta snarare stärker identiteten och därför gynnar integrationsprocessen. Att ge invandrare möjlighet att lära sig svenska är kanske den viktigaste uppgiften för att främja en positiv integration i det svenska samhället. Genom språket öppnas möjligheter till förståelse för och deltagande i vårt samhälle och vår kultur liksom till möjligheten att dela en social gemenskap. Språket är också vägen in på den svenska arbetsmarknaden. Det är viktigt att hitta former för utbildning som gör att den kan möta behoven hos individer med såväl olika kulturell bakgrund som utbildningsbakgrund. En god svenskundervisning är en bra investering inte enbart för den enskilde utan för samhället i stort. 5.1 Flexibel och individanpassad svenska för invandrare (sfi) Svenska för invandrare är en utbildningsform som är till för att ge varje enskild invandrare en god start i . Men som utbildningen ser ut är den inte skapad för den enskilde utan för kollektivet. Alla skall gå samma kurs och lära sig lika mycket oavsett om de är analfabeter eller akademiker. Det resulterar i att de som kommit till helt utan eller med låg utbildning kan gå utan att klara sfi-kursen. Enligt rapport3 klarar godkänd nivå . revisorer har konstaterat att det stora problemet med sfi är att upplägget är så oflexibelt. är av samma uppfattning och vi har därför länge arbetat för en mer flexibel, individanpassad svenskundervisning. Sfi-kurserna måste kunna möta individer med en rad varierande behov och kunskaper. Därför bör det finnas olika nivåer i utbildningen, helst fler än två. Dessutom måste det finnas en möjlighet för dem som har en akademisk bakgrund att läsa svenska som andraspråk på högskolenivå. Trots att dessa påvisade brister har förekommit är det inte förrän som det finns nya kursplaner för sfi. avser att följa utvecklingen i denna fråga. 5.2 Förbättra modersmålsundervisningen satsa på tvåspråkighet Tvåspråkighet hos barnen underlättar både deras och föräldrarnas integration. Det är lättare att på föräldrarnas modersmål föra samtal om relationer och om problem som finns mellan generationerna. De båda språken är därför huvudnyckeln till en dubbel förenlig identitet. Man kan vara sverigefinne, sverigeturk osv. Och även de barn som väljer en helsvensk identitet kommer att ha nytta av båda sina språk. Inte minst gäller det när föräldrarna åldras. Ofta tvinar kunskaperna i det sist inlärda språket, svenska, bort och bara modersmålet återstår för den åldrade. Därför understryker vikten av modersmålsundervisning. Kommunerna är skyldiga att ordna modersmålsundervisning för alla elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk hemma. Skyldigheten upphör dock om det är mindre än fem elever som är berättigade till det och som efterfrågar undervisningen. Kommunen är också enbart skyldig att ge modersmålsundervisning . Modersmålsundervisning förekommer i olika former i men det vanligaste är att den sker utanför timplanebunden tid . Trots tydligt reglerad skyldighet att erbjuda eleverna modersmålsundervisning är det en verksamhet som är satt på undantag i de flesta kommuner. Behöriga lärare saknas och undervisningen sker i de lokaler som för tillfället är tomma och finns att tillgå på skolan. Modersmålslärarna är som kringresande utan delaktighet i skolornas ordinarie verksamhet. Detta har resulterat i att enbart hälften av de elever som är berättigade till det får modersmålsundervisning . Detta trots att forskningen alltså entydigt pekar på att kunskaper i modersmålet är avgörande både för identitetsskapande och för inlärning av ett nytt språk.4 Utbildningsminister har utlovat att det ska utbildas 350 nya modersmålslärare, det vill säga lite drygt en lärare per kommun. Även om satsningen på nya modersmålslärare är positiv kan modersmålsundervisningens brister framför allt relateras till att undervisningen tillåtits få en så oerhört begränsad omfattning i den svenska skolan. vill tillvarata invandrarnas språkliga och kulturella kompetens. Det är en styrka för individen men också för samhället. Arbetsmarknaden, exempelvis inom exportindustri, turism och undervisning och diplomati, efterfrågar alltmer människor med goda kunskaper i olika språk. För att stärka språkinlärningen, även av svenska, måste modersmålsundervisningen förbättras. vill att elever med invandrarbakgrund ska ha rätt till modersmålsundervisning . Vi anser dessutom att kommunen ska vara skyldig att erbjuda modersmålsundervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan istället för dagens fem elever. 5.3 Matematik på arabiska Elever med bristande kunskap i svenska behöver ofta stöd i andra skolämnen på sitt modersmål för att följa med i undervisningen. Det har inneburit att modersmålsundervisningen på vissa håll förvandlats till en stödundervisning i andra ämnen och den egentliga modersmålsundervisningen har minimerats ytterligare. Det är inte rimligt. Undervisning på och i sitt modersmål är två olika saker som fyller helt olika syften. Den metod som enligt forskningen gett bäst resultat för språkinlärningen är när undervisningen sker lika mycket på modersmålet som på majoritetsspråket, i klasser som till hälften består av elever som talar majoritetsspråket och till hälften av elever med ett annat gemensamt modersmål. I länder där undervisningen fungerar på detta sätt har eleverna med invandrarbakgrund lika god läsförståelse i majoritetsspråket som de elever som har majoritetsspråket som modersmål. Denna undervisningsmetod är dock mycket ovanlig i . Här undervisas ofta de invandrade eleverna i stort sett enbart på majoritetsspråket och modersmålsundervisningen sker vid sidan av den ordinarie undervisningen. Det är den metod som enligt forskningen har sämst resultat. Att undervisa eleverna i till exempel matematik på modersmålet har i mötts med stor tvekan. Många har ansett att det skulle hämma inlärningen av svenska, en oro som det inte finns något som helst belägg för i forskningen. anser att den svenska skolan måste ta till sig dessa forskningsresultat och ge elever med invandrarbakgrund rätt till omfattande stödundervisning och/eller ämnesundervisning på modersmålet. 6 Arbetets betydelse att få makt över sitt liv Den absolut viktigaste integrationsfaktorn är att arbetslösa invandrare får snabb tillgång till arbetsmarknaden och ett jobb. Undersökningar visar att den som inte snabbt hamnar i arbetslivet ofta fastnar i långt bidragsberoende.5 Det är fortfarande en relativt hög arbetslöshet bland olika invandrargrupper trots att många är högutbildade. Av dem födda i utlandet är sysselsatta jämfört av dem födda i . För dem som anlänt till är siffrorna ännu lägre. Av dem som kommit är av männen och av kvinnorna sysselsatta på arbetsmarknaden. Dessutom är det endast fyra av tio akademiker födda utomlands som har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå.6 Det finns givetvis flera orsaker till detta: brister i arbetsmarknadspolitiken, dålig svenskundervisning, ett omhändertagandeperspektiv, diskriminering och onödiga byråkratiska regler. Sammantaget är det den socialdemokratiska regeringens havererade integrationspolitik som bär ett stort ansvar för svårigheten för människor att försörja sig och därmed få makt över sitt liv. 6.1 Tillgång till arbetsmarknaden snabbt Den socialdemokratiska regeringen har föreslagit att genomföra en informationskampanj till asylsökande och potentiella arbetsgivare om att asylsökande får arbeta under prövotiden.7 Detta är i och för sig lovvärt men det är knappast bristande information som varit det största problemet. efter att flyktingar mottagits i kommun har endast en tredjedel egen försörjning. Även om detta är fler än tidigare är det ändå bedrövligt få. Undersökningar visar att det finns ett klart samband mellan socialbidrag som försörjning vid mottagning i kommunen och långtidsberoende av socialbidrag efter mottagningen. Tidig kontakt med svenskt arbetsliv är avgörande för att öka chanserna till jobb. Därför måste denna insats påbörjas redan vid en asylansökan, oavsett om personen ifråga får uppehållstillstånd eller ej. För asylsökande och flyktingar är det viktigt att förenkla möjligheten att få arbetstillstånd och givetvis att korta handläggningstiderna rejält. Det räcker inte med att informera asylsökande om möjligheten att arbeta när reglerna kring möjligheten är stelbenta. kan asylsökande få arbeta om väntetiden beräknas bli . Det krävs dessutom att man ansöker om undantag från permanent uppehållstillstånd för att kunna få arbeta. Om man inte gör det och sedan får avslag på sin ansökan och överklagar kan man inte söka arbetstillstånd. Då får man inte arbeta. Detta är enligt vår mening onödigt krångel. Så sent som framförde DO kritik mot AMS för att ha vägrat arbetssökande registrering för att de saknade permanent uppehållstillstånd. Dessutom har arbetsförmedlingarna utvecklat en praxis som innebär att bara de som klarat av sfi-språktestet får stå till arbetsmarknadens förfogande. Det innebär att asylsökande inte har en chans eftersom de ännu inte omfattas av sfi-undervisningen. Denna fråga utvecklas vidare nedan. Det krävs således en hel del arbete för att möjliggöra för asylsökande och flyktingar att få tillgång till arbetsmarknaden fort. 6.2 Arbete främst! Att kunna språket är av avgörande betydelse för att komma ut på arbetsmarknaden men arbete kan också vara ett sätt att lära sig språket. Särskilt för dem som saknar tidigare studievana kan ett arbete där språket lockas fram i en vardagssituation vara betydligt mer effektivt än skolbänken. Vi tror att en pedagogisk metod som innebär svenskundervisning kombinerat med en praktik eller lärlingsplats eller ett arbete inte enbart skulle främja språkinlärningen utan även underlätta det fortsatta steget ut på arbetsmarknaden. Om det syftet skall uppfyllas bör dock arbetspraktiken i första hand ske inom den bransch eller det yrke där personen arbetade. Utbildningen måste sättas in så snart det är möjligt så att inte väntetid på svenskutbildning blir ett hinder i arbetssökandet. Enligt efterfrågar många med invandrarbakgrund mer yrkesspecifik språkundervisning. Denna fråga har drivit . revisorer har föreslagit en översyn när det gäller språkutbildningen för utländsk vårdpersonal. Vi menar att denna översyn bör omfatta flera yrkesgrupper. Samma typ av utbildningar bör kunna anpassas även till lågutbildade i form av korta branschinriktade kurser varvade med yrkesarbete. Varje kurs skulle innehålla svenska med yrkesterminologi. Efter avslutad kurs och en tids arbete skulle det vara möjligt att återkomma till en fortsättningskurs för att sedan eventuellt avancera inom yrket. Trots att revisorer, m.fl. har belyst frågan om sfi-undervisning och lagt flera goda förslag kvarstår grundläggande brister i systemet. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att se över utbildning i svenska för invandrare. Vi anser att denna fråga är tillräckligt utredd och att regeringen istället borde återkomma med förslag till åtgärder. 6.3 Rätten att stå som arbetssökande Eftersom syftet med sfi bland annat är att underlätta inträdet på arbetsmarknaden är den praxis som många arbetsförmedlingar utvecklat helt orimlig. Den innebär att personer som inte uppnått en viss poäng i sfi-undervisningen inte anses kunna stå till arbetsmarknadens förfogande och alltså inte antecknas som arbetssökande. Sfi-undervisningen pågår och många av dem som deltar har vistats i . Många invandrare har gått kurs efter kurs utan att nå godkänd nivå. Enligt rapport9 klarar godkänd nivå efter . Sex av tio går fortfarande kvar i utbildningen efter mottagandet. Det blir en ond cirkel. Man får inte komma till ett jobb där man praktiskt skulle lära sig svenska därför att man inte kan tillräcklig mycket svenska. Men för många är det så att man snabbast och bäst lär sig svenska på jobbet. Många arbetsuppgifter kräver inte så goda svenskkunskaper i startskedet. I har ett antal kurser startats, bl.a. med EU-stöd, som visar möjligheter att med specialutformade kursplaner och arbetsplatspraktik snabbt lyckas få ut kursdeltagarna i vanliga jobb. 6.4 Upprätta servicekontor med jobbguider På grund av arbetsförmedlingens dåliga resultat är det många som försöker få jobb på annat sätt. Arbetsförmedlingen har därmed förlorat en viktig funktion på arbetsmarknaden. Istället för arbetsförmedlingar vill upprätta servicekontor dit arbetslösa skall söka sig. Detta är inte en traditionell arbetsförmedling. Servicekontoren skall tillhandahålla allt det nödvändiga för att söka arbete. Här ska det även finns något som vi kallar för jobbguider. Jobbguidens uppgift är att ha ett personligt ansvar för den arbetssökande och på olika sätt stödja, entusiasmera och lotsa denne fram till ett arbete. Funktionen behöver inte vara i offentlig regi utan kan vara t.ex. i ideell regi. Detta är särskilt viktigt för personer med invandrarbakgrund eftersom många saknar ett socialt nätverk, referenser och erfarenhet av att söka arbete i . Man skall även kunna få hjälp med att skriva ansökningar och att träna inför en intervju. Det skall finnas jobbguider med invandrarbakgrund som, ur sitt speciella perspektiv, vet hur det är att söka jobb i . 6.5 Utred och tillvarata de regionala skillnaderna i sysselsättning Det finns stora regionala skillnader i sysselsättningsgraden bland invandrare. I förvärvsarbetar av de bosniska männen. I en del storstadskommuner var sysselsättningsgraden för samma grupp . Det är viktigt att tillvarata t.ex. de småländska kommunernas arbete och på det sätt det skiljer sig åt från andra kommuner med lägre sysselsättningsgrad. 6.6 Inför ett nytt nationellt valideringssystem Enligt är det av de utlandsfödda akademikerna som har ett arbete motsvarande deras utbildningsnivå, jämfört av de svenskfödda. Det finns olika skäl till detta men en viktig åtgärd är att skapa möjligheter för personer med utbildning från andra länder att få utbildningen värderad. Kunskapsvalidering är betydelsefullt för ett snabbt inträde på den svenska arbetsmarknaden eller för en komplettering av utbildningen. I utformandet av ett system för livslångt lärande är validering av kompetens och tillvaratagande av den kunskap som människor skaffat sig i ett annat land eller utanför utbildningssystemet ett måste.