ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub423 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen låter utreda och till återkommer med förslag om avveckling av CSN. begär att regeringen låter utreda och till återkommer med förslag om införande av en annan organisation än CSN för administration av studiestöd och studielån. CSN som myndighet har inte rosats av sin omgivning . Senast i en nyligen presenterad rapport av revisorer till studier CSN:s handläggningstider och tillgänglighet, framkom stora brister i myndighetens verksamhet. Studenternas omdömen om myndighetens handläggning gör inte förtroendet för densamma starkare. Om detta har sin grund i inkompetens eller i alltför komplicerade regelsystem är svårt att säga. Frågan som mycket av kritiken kan utmynna i, är varför CSN över huvud taget finns som myndighet i det samhälle vi har? CSN har två huvuduppgifter: att förmedla studiestöd enligt givna grunder till människor som studerar att bevilja och administrera studielån till människor som studerar, enligt ett givet regelverk. Båda dessa funktioner kan mycket väl hanteras i andra redan befintliga organisationer: vad gäller studiebidragen av respektive studieorganisation, universitet, gymnasieskola etc., och vad gäller lån, det nuvarande banksystemet, lämpligen kopplat till en statlig kreditgaranti. Granskning, kontroll och uppföljning av att gällande regelsystem följs ryms inom befintliga granskningssystem som ordinarie revisionshantering eller av den numera fristående . Med hänvisning till vad som anförts ovan bör regeringen till återkomma med förslag om avveckling av CSN som central myndighet för studiemedelssystemet.
mot · GR02Ub425 · 2003-10-07 00:00:00 — Barnomsorg vid tillfälligt boende tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en översyn av lagstiftningen för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Turismen är en av de näringar som ökar mest i vårt land. finns det några kommuner som tydligt har fått kännetecknet att vara turistkommuner, exempelvis , med samhället som kännetecknas av skidanläggningar, vandringsleder och naturupplevelser och och med naturen och kulturarvet, stränderna och havet. Den växande turistnäringen har lett till att dessa turistkommuner och företagarna på orten kan erbjuda många arbetstillfällen, långt fler arbetstillfällen än vad det finns tillgång till arbetskraft i den egna kommunen, vilket är positivt. Arbetstillfällen som erbjuds är visstidsanställningar och säsongsarbeten. Därmed sker ofta en tillfällig inflyttning till kommunerna. Detta skapar vissa problem inom barnomsorgen. säger lagstiftningen att varje kommun svarar för att tillhandaha förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för dem som stadigvarande vistas i kommunerna. Det betyder att de som tillfälligt bor i t.ex. kommun, har barn i förskoleåldern och ett tillfällig säsongsarbete har rätt till barnomsorg. Deras rättighet ifrågasätter vi inte. Problemet är att vi ser att kommunens kostnader ökar dramatiskt. Vi anser att dessa kommuner bör kompenseras. bör en utredning starta för att se över problematiken för dessa kommuner. En idé kan vara att lagstiftningen likställs med gymnasieskolan. Det vill säga när en elev behöver gå ett gymnasieprogram i en annan kommun än sin hemkommun, får elevens hemkommun betala kostnaden för eleven. En annan tanke kan vara att ovan beskrivna problem ingår i utjämningssystemet. För att komma tillrätta med de aktuella kommunernas obalans bör en översyn göras.
mot · GR02Ub426 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen bör ändras så att grund- och gymnasieskolor skall kunna drivas på entreprenad. För att det svenska utbildningsväsendet skall klara den internationella konkurrensen krävs att den svenska skolan ligger i framkant. Det är nödvändigt att söka och prova nya lösningar. Det gäller såväl pedagogik och skolutveckling som driftsformer. är det allmänt känt att friskolor ofta har bättre utgångsläge än de kommunala skolorna eftersom de kan välja sina lokaler och sin personal. Dessutom är friskolorna oftast relativt små enheter. Det har bidragit till att friskolorna på många håll inte har skapat det förändringstryck som de kommunala skolorna behöver. För att skapa ett reellt förändringstryck bör reglerna för utbildning på entreprenad ses över. Det bör bli möjligt att lägga ut hela grund- och gymnasieskolor på entreprenad. Först när en 19 grundskola, med alla dess problem och möjligheter, kan drivas i alternativ regi blir det möjligt att på allvar jämföra de olika driftsformerna. Först då ökar förändringstrycket och vi får riktig kvalitetskonkurrens. Samma resonemang torde vara gångbart inom gymnasieskolan. Förutom att skolor på entreprenad skulle öka kvalitetskonkurrensen skulle de också möjliggöra för personalen att ta över och driva sin skola på entreprenad. I ville politikerna i skol- och fritidsnämnden öka konkurrensen, med kvalitet som konkurrensmedel, och driva på utvecklingen av . Därför sökte , som första kommun, dispens från den så kallade entreprenadlagen som reglerar vilka verksamheter inom skolan som kan läggas ut på entreprenad. Nämnden ville entreprenadutsätta en hel grundskoleenhet med årskurs 1 till 9. Regeringen avslog ansökan med hänvisning till att det för krävs särskilda skäl för att få dispens. Det är märkligt att regeringen inte ens är villig att prova en pilotentreprenadutsättning inom för att kunna utvärdera effekterna. Det är min uppfattning att såväl grundskolor som gymnasieskolor skall kunna drivas på entreprenad. Därför bör lagen ändras så att det blir möjligt för kommunerna att lägga ut skolverksamhet på entreprenad.
mot · GR02Ub427 · 2003-10-07 00:00:00 — För höga lokalkostnader kan till exempel bytas mot bättre läromedel eller mer stimulerande arbetsvillkor för lärarna. Skolpengen undanröjer de hinder som de kommunala skolorna har att tillgodose just sina elevers intressen. Det hävdas ibland att friskolornas utveckling gjort att kommunala skolor fått stänga. Även om sådana farhågor sällan besannats borde olyckan av att en oattraktiv skola inte klarar elevernas och föräldrarnas krav ses i ett mer konstruktivt perspektiv. När makten flyttas från politiker till eleverna och föräldrarna finns det inte skäl att förfasa sig om valen går i en annan riktning än vad de kommunala politikerna tänkt sig. En nedlagd skola motsvaras ju av att eleverna någon annanstans funnit ett bättre val; allt naturligtvis under förutsättning att konkurrensvillkoren är lika. Att det blir så garanteras av att skolpengen görs nationell. Det stora problemet är att många elever saknar möjlighet att ta sig ifrån en skola som inte motsvarar kraven. Skulle en skola med den valfrihet vi vill introducera läggas ner förorsakar detta möjligen problem för den kommunala skoladministrationen, men inte för de elever som funnit och valt en bättre väg till kunskapen. Tanken med en kontinuerlig kvalitetsuppföljning är dock att problem och brister skall rättas till lång innan de blir grund för nedläggning. 6.1 ... för att premiera kunskapsinhämtning Det allmänna har ett ansvar för att alla unga får möjlighet att tillägna sig de kunskaper ett gott och berikande liv kräver. Detta statens åtagande är lika för alla elever. Staten kan emellertid inte ge någon kunskaperna. Det är den enskilde själv som genom ofta hårt arbete måste utveckla de kunskaper han eller hon behöver, respektive har särskild fallenhet för att tillägna sig. Ju mer personlig utbildningen är, desto större är också förutsättningarna för att den skall bli framgångsrik. Den industrialistiskt sammanhållna metod genom vilken undervisningen förmedlats måste få ge vika för en undervisning riktad till varje elev individuellt. Det ställer krav på en skola som minst av allt är monopolistisk till sin karaktär. Med ett personligt perspektiv på skolans uppgift blir det tvärtom naturligt att eftersträva en organisation med så stor variation som möjligt, inom den yttre ram som läroplanen anger. Alla skolor måste vara fria att uppfylla sina elevers förväntningar. En sådan skola blir mer hänsynsfull gentemot sina elevers läggning och intressen men också mer stimulerande för sina medarbetare. Lärarna blir åter skolans medelpunkt. Den vitalitet som varje skola på detta sätt ges möjlighet att utveckla kommer direkt eleverna till godo. Men skolorna kommer också att berika varandra. Sammantaget kommer skolorna att utgöra ett långt mycket mer dynamiskt skolsystem än det har . Det hela kan också uttryckas så här: Det är inte rättvist att dagens kommunala skolor inte får chansen att verka på samma villkor som friskolorna. Det vill vi ändra på. , (2003) Efficiency in Education, Underlag för slutseminarium, . (s. 47)
mot · GR02Ub431 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbättringskunskap i universitets- och högskoleutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringskunskap i universitets- och högskoleutbildning för yrken inom vård- och omsorgssektorn. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvården kommer att ha två jobb: att utföra sitt jobb och att bidra till utvecklingsarbete inom det system man verkar i. Framtidens patienter kommer att vara alltmer krävande och välinformerade vilket ställer stora krav på verksamheterna och deras medarbetare. Det går att åstadkomma bestående förbättringar av den kliniska verksamheten genom ett flervetenskapligt angreppssätt. Test i liten skala utgör länken mellan en god idé och en realiserad förbättring. Metoden kallas förbättringskunskap. Genom förbättringskunskap identifieras områden där vården brister genom att utgå från patientens väg genom systemet. Kopplingen mellan enskilda aktiviteter och helheten görs. På så sätt kommer det fram kunskap om man gör både rätt saker och saker rätt. Allas kunskap blir viktig för att nå bästa resultat i helheten och därmed fler nöjda patienter. Förbättringskunskapen måste kopplas till den medicinska kunskap och omvårdnadskunskap som huvudsakligen sker på utbildningen. De verksamheter som lagt ner tid och kraft på detta område ser klara förbättringar i såväl patienters som personals tillfredsställelse. Det är dessutom ett sätt att finna möjligheter till ökad effektivitet i verksamheten och därmed exempelvis ökad tillgänglighet för patienterna. Ämnet förbättringskunskap finns bara som spridda öar på vissa lärosäten. Det borde ligga i samhällets intresse att ämnet finns tillgängligt för alla som utbildar sig till yrken inom hälso- och sjukvården.
mot · GR02Ub432 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs angående simundervisning i . I har drunkningsdöden ökat. En viktig faktor är att vi svenskar tappat i simkunnighet. Visserligen har föräldrarna ett ansvar att se till att deras barn lär sig simma, dock är det så att det finns många föräldrar som själv inte är simkunniga och därför ej kan lära ut simfärdighet till sina barn. Det skall åläggas kommunerna ett ansvar att i skolundervisningen, från det barnen börjat i första klass, erbjuda återkommande simundervisning tills barnen lärt sig simma. Detta skall gälla . har tidigare haft simundervisning som obligatorium i skolundervisningen och på detta sätt lyckats hålla ner dödstalen gällande drunkning.
mot · GR02Ub433 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetslagen skall innefatta skolelever. Otaliga är de berättelser från verkligheten som vi tagit del av om skolelevers utsatthet vad gäller könsmobbning. Även våra yngsta elever känner till och har varit utsatta för trakasserier. omfattar jämställdhetslagen avseende sexuella trakasserier all personal på skolor men inte skolelever. Det är absolut nödvändigt att all personal utbildas i jämställdhetsfrågor så att alla kan ta en aktiv del att arbeta mot könsmobbning. Alla vuxna i skolan måste ha en handlingsberedskap att alltid kunna sätta stopp för ett sådant beteende. Ämnet kan inte fungera som en enskild del i ett långt skolarbete, utan måste kunna integreras i alla ämnen för att ständigt vara förebyggande, inte dyka upp när skadan redan är skedd.
mot · GR02Ub434 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringen av ett forskningsinstitut i län. är ett mycket expansivt område i . Dess betydelse kommer att öka ännu mer när EU utvidgas till att omfatta också de baltiska staterna och . Expansionen och samarbetet i är naturligtvis viktiga för välfärd och utveckling i de nya medlemsstaterna. Men också vi i har allt att vinna på det ökande samarbetet. Men fördelarna för vårt land kommer inte av sig själva. Vi måste driva en aktiv och målmedveten östersjöpolitik. Detta gäller i hög grad för län. Vi ser stora möjligheter att utveckla samarbetet och därmed utveckla länet. Ett exempel på intressanta idéer är det projekt som i län och () har tagit initiativ till att etablera ett nytt forskningsinstitut, . BBS har varit framgångsrikt när det gäller forskning, undervisning och internationell samverkan. ska ses som nästa steg i arbetet att utveckla BBS. uppgifter har av initiativtagarna sammanfattats i fyra punkter: Att studera från export-, import och kompetenssynpunkt och de möjligheter som erbjuds för bland andra företag genom de förändringar som sker i regionen. Att studera hur samverkan och nätverk kan fungera som plattform för en marknadsutveckling. Att skapa en kreativ mötesplats för bland andra högskola och näringsliv. Att utveckla nya former av undervisning med nära koppling till aktuell forskning och internationella miljöer. Målet är att forskningsinstitutet ska vara i full verksamhet /2006. Samarbete i är naturligtvis inte bara en regional utan också en nationell angelägenhet. Det bör därför finnas ett statligt intresse att aktivt stödja förslaget om ett forskningsinstitut i län.
mot · GR02Ub435 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns simkunnighet. Tre av tio barn i åldern kan inte simma och var tredje skola arrangerar ingen simundervisning för barnen. Det visar en årlig undersökning av , . Enligt kursplanen för idrott och hälsa ska alla barn i slutet av det femte skolåret kunna simma och hantera nödsituationer vid vatten. Minimikravet är då bland annat att kunna simma på djupt vatten. Bara tre av tio 1012 åringar klarar dessa krav. Detta är skrämmande fakta. Fler och fler barn lär sig inte simma och drunkningsolyckorna ökar. Skälen kan vara många, kulturella, sociala eller geografiska, men framförallt att kommuner satsar mindre, eller inte alls, på simundervisning i de yngre åldrarna. När simundervisning inte är obligatoriskt och första avstämning sker så sent som under femte skolåret är upptäckten i senaste laget för att på ett effektivt sätt kunna göra något åt det. Ju äldre barnet blir ju svårare är det att motivera det att delta i simlektioner. Och kommunerna konstaterar att simkunnigheten är låg utan att ha möjligheter att vidta åtgärder. Kommuner och skolor har ett ansvar för att de nationella målen nås. För att fånga upp de elever som ej är simkunniga och göra kommunerna uppmärksamma på problematiken bör ett delmål sättas och en avstämning ske redan under det andra skolåret.
mot · GR02Ub440 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla nya system för studiefinansiering för vuxna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilt beakta värdet av validering för dem som är äldre. På en allt mera rörlig arbetsmarknad är det inte längre lika vanligt att man är kvar i samma yrke under hela sitt yrkesliv eller stannar hos samma arbetsgivare. För att vara attraktiv på arbetsmarknaden och stå till förfogande för de nya arbetsuppgifter och yrken som växer fram krävs det förutsättningar att kunna utbilda sig hela yrkeslivet. Detta kräver att arbetsgivare i större utsträckning tar ansvar för och ger möjlighet till kompetenshöjande insatser och vidareutbildning inom ramen för arbetstagares anställning. Arbetsgivare har också behov av att kunna rekrytera ny personal och då inte bara yngre personer. Det är därför angeläget att det ges förutsättningar för både vidare- och nyutbildning högre upp i åldrarna. har ett av världens mest generösa studiestödssystem. Trots det finns det behov av förändringar och förbättringar. är möjligheterna mycket begränsade att utbilda sig efter . Det är väldigt ologiskt då de flesta förväntas ha ytterligare många yrkesverksamma år framför sig. Vid arbetslöshet och sjukdom finns vissa förutsättningar för utbildning. Om däremot någon som innehar anställning och på eget initiativ vill byta bransch är det näst intill omöjligt att utbilda sig efter såvida personen inte har eget kapital eller försörjs av någon annan. Det innebär att människor som ser förändringar i den bransch de är anställda i inte kan utbilda sig för att undvika arbetslöshet utan först måste invänta arbetslöshet som åren går och det blir ännu svårare att kvalificera sig för utbildning. Det låser fast människor i olika situationer och uppmuntrar inte till planering av det egna yrkeslivet. Dessutom medför det att nyrekryteringen av äldre (45+) till bristyrken blir närmast obefintlig. Redan begränsas möjligheterna att få studiemedel via det statliga studiemedelssystemet. Regeringen bör därför ta initiativ till att utveckla nya system för studiefinansiering för vuxna. Regeringen bör särskilt beakta värdet av validering för dem som är äldre och som vill eller måste skaffa sig en ny utbildning. Inte sällan besitter många människor kunskap som förvärvats på olika sätt. Validering kan därför vara ett sätt att få tillträde till utbildning för dem som saknar de formella utbildningskraven. Validering kan också förkorta utbildningstiden för dem som skaffat sig kunskap på annat sätt, t ex genom erfarenhet på arbetsmarknaden.
mot · GR02Ub445 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personer som genomgår lärarutbildning skall lämplighetsprövas innan de påbörjar sin verksamhetsförlagda utbildningsperiod. Det livslånga lärandet har blivit ett vedertaget begrepp och således är det extra angeläget att vi har en mycket god lärarutbildning så att skolväsendet på alla plan kan leva upp till de målsättningar som samhället ställer. Det är angeläget med att verksamhetsförlägga en stor del av utbildningen. De blivande lärarna måste ges möjligheter att förena kunskap och erfarenheter för att som färdiga lärare på bästa pedagogiska sätt kunna uppnå målen som satts för förskola, skola och vuxenutbildning. Detsamma gäller för dem som genomgår annan utbildning inom barn- och ungdomsverksamheten, som till fritidsledare eller barnskötare. Barn är helt beroende av vuxnas omsorg, därför är det angeläget att de vuxna som arbetar med barnen är professionella i sin yrkesutövning. Tyvärr är det inte alltid så och vi behöver dessvärre skydda barnen från övergrepp av vuxna. Lagstiftning om registerkontrollen för all personal som kommer i kontakt med barnen är ett sätt att minska risken för sexuella övergrepp på barn. föreslog att sökande till lärarutbildning skall antas under förbehåll att de skall förete ett registerutdrag ur polisregistret, av vilket det skall framgå att vederbörande inte dömts eller står under åtal för vissa brott, i första hand sexualbrott och barnpornografibrott. beslutade vid behandlingen av regeringens proposition 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning att lämplighetsprövning genom registerkontroll skall ske i samband med erbjudande om anställning eftersom inte alla personer som genomgår lärarutbildningen kommer att arbeta med barn och ungdom. Lagen talar om att alla som söker arbete med direktkontakt med barn inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg skall omfattas av kontrollen, även de personer som är korttidsanställda. I konsekvens med detta bör de som genomgår utbildning till lärare, fritidsledare eller barnskötare kontrolleras inför sina verksamhetförlagda delar av utbildningen som kan komma att omfatta än vad en korttidsanställning gör.
mot · GR02Ub446 · 2003-10-07 00:00:00 — Kunskap om kooperation i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av mer kunskap om kooperation i skolan. Det började men en tunna sill fick vi lära oss när vi var på studiebesök på KF:s provkök, något som var nytt för många av oss. Att kooperation är mer än insåg vi när vi diskuterade barnomsorgens utveckling från HSB:s första barnstugor till dagens förskola med läroplaner. Kooperation har skapats av människor som tillsammans har tagit tag i sina egna vardagsproblem. Kooperationen har sedan utvecklats till både små och stora företag. Kooperation handlar både om samarbete, demokrati och solidaritet, begrepp som vi behöver göra verkliga också i dagens samhälle. Ledstjärnan för kooperationen är att tjäna varandra, inte att tjäna på varandra. Därför är det också viktigt med mer kunskap om kooperation i skolväsendet, allt ifrån förskola till högskolor och universitet. Kooperation är långt ifrån gårdagens sätt att lösa människors vardagsproblem. Kooperation har lösningar för framtiden, bilpooler, IT-caféverksamhet, arbetskooperativ med mera. Det är viktigt att dagens elever får lära sig hur de själva kan vara med och lösa sina problem. På flera skolor driver eleverna cafeterior i kooperativ regi utan att ens inse att det är kooperation de sysslar med. Kooperation är svenska, matematik, bokföring, samhällskunskap och föreningskunskap i ett. Det begrepp som dagens moderna kooperation använder sig av är social ekonomi. Det är en gångbar möjlighet för dagens unga att kunna skapa ett alternativ till rent privat verksamhet. Då måste dagens ungdomar också få information och kunskaper om kooperationens möjligheter. Detta bör i första hand ske i skolan, som ett led i den vanliga utbildningen om vårt samhälle. Utveckling av företagsidéer och nya produkter kan ske i kooperativ form med ett lägre ekonomiskt risktagande för var och en, eftersom det är flera tillsammans som står för insatserna. Många unga människor är också mycket kritiska till rent privat företagsamhet och väljer att istället sätta människan i centrum. I universitetsvärlden efterfrågas det ofta möjligheter att kunna utveckla sina idéer i kooperativ form. Det handlar om hur verksamheter och organisationer med social ekonomi som inriktning ska kunna få större utrymme inom den högre utbildningen. Med stöd av kooperationen och från lokala utvecklingscentra skulle fler idéer kunna bli förverkligade och öka tillväxten i vårt land. Det gäller bara att veta hur man ska gå till väga. Mer kunskap behövs om kooperation och hur den kan utvecklas på alla nivåer i dagens skolor.
mot · GR02Ub447 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatser inom IT-området. Morgondagens demokrati kommer att bli annorlunda än dagens, inte minst till följd av informationsteknikens utveckling. IT ger nya möjligheter att stärka människors delaktighet och öka kontakter mellan medborgare och politiker. Som ett exempel på detta kan nämnas skolvalet som genomfördes för landets gymnasieungdomar. Några kommuner har använt IT för att informera och inhämta synpunkter i olika aktuella frågor. För att detta ska kunna fungera på ett demokratiskt sätt måste alla ha kunskap och möjlighet att använda sig av tekniken, särskilt om IT ska kunna användas även vid beslutsfattande. Därför krävs omfattande utbildningsinsatser inom IT-området för att alla ska stå väl rustade för att kunna påverka den framtida demokratin. Därför behövs statliga initiativ i syfte att stödja en utveckling i denna riktning.
mot · GR02Ub448 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöbefälsutbildning vid . gavs sjöbefälsutbildning på fem orter, bl.a. i , men numera ordnas utbildning på bara två orter, i och . Utbildningen i upphörde . Minskningen av utbildningsorter har inneburit att sökande från norra delen av landet har minskat kraftigt. Det är oroande att så få från söker sig till denna utbildning. Man har redan kunnat märka rekryteringsproblem. För att öka intresset från den norrländska ungdomen bör sjöbefälsutbildningen återupptas vid . tappar elever och måste därför minska antalet program, främst tekniska utbildningar. Sjöbefälsutbildning skulle kunna var en bra kompensation för detta.