mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Inga medel till regeringens disposition Nytt anslag: Försäljning av högskoleutbildning: Platskostnad Nytt anslag: Lärlingsutbildning: ersättning för handledartj. Utgiftsområde 16 omfattar utgifter för skolväsende, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning. anslår netto utöver regeringens anslag till kommunsektorn de kommande två åren. Resurser som kommunerna bland annat kan använda för att förstärka kvaliteten och genomföra goda förändringar inom grund- och gymnasieskolan. Denna satsning återfinns under utgiftsområde 25. avvisar regeringens centralstyrda skolsatsning som budgeteras under detta utgiftsområde. Kommunerna bör i stället, genom höjt generellt statsbidrag, själva ha möjligheten att prioritera de områden som är mest angelägna i den egna kommunen. Därför överför vi regeringens satsning till det generella statsbidraget till kommunerna. Detta förslag förklarar huvuddelen av de minskade utgifterna på detta utgiftsområde. Andra besparingar är främst på myndigheter. har agerat för att de fasta skoldelarna på och skall få finnas kvar, och vi avsätter medel till det under detta utgiftsområde. Regeringen gör en blygsam utbyggnad av antalet högskoleplatser och gör vissa indragningar av platser. Det visar att kritik av att högskoleutbyggnaden har varit för hastig är befogad. satsar därför på kvalitetsbefrämjande åtgärder som att öka antalet lärare med forskarexamen. Avgiftsfriheten för svenska studenter i högskolan står fast. För att kompensera försämringen i fakultetsanslagen vill ge möjligheter för lärosäten att ta en avgift av studenter utanför EES, ett förslag som finns i den statliga utredningen . Besparingar sker på myndighetssidan genom kraftsamling till ett fåtal myndigheter. vill ha en sammanhållen yrkeshögskola genom att samla kvalificerad yrkesutbildning samt yrkeshögskoleutbildning inom högskolan till en ny yrkeshögskola och anslår medel för en försiktig utbyggnad till densamma samt vissa medel för att stödja lärlingsutbildning. anser att resurstilldelningen till lärosätena för ämnesdisciplinär s.k. fakultetsforskning bör öka. Därför tillskjuter 2004 och en halv miljard totalt . Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , 4 2005 och . Utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund 28:2 Allmän kulturverksamhet: Amatörkulturens centralorganisationer Inga ospecificerade medel till regeringens disposition 28:6 Regionala teater-, dans- och musikinstitutioner 28:7 Vissa tater-, dans- och musikändamål: Fria grupper Ej extra stöd för utgivning av vuxenlitteratur 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:26 Bidrag till kulturmiljövård 28:28 Centrala myndigheter: museer, fri entré 28:29 Centrala museer: Nordiska 28:30 Bidrag till regionala museer 28:32 Bidrag till icke-statliga kulturlokaler 28:39 Trossamfund (lokalstöd) 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. föreslår flera satsningar inom detta utgiftsområde, framför allt på regional kultur, samt kulturella mötesplatser. Kulturen får inte begränsas till en avgränsad sfär utan måste genomsyra samhällets alla delar och nå alla människor. Därför satsar särskilt på till exempel den regionala kulturen och de kulturella mötesplatserna. Satsningar som ska göra kulturen tillgänglig för fler människor. anser att de regionala museerna har blivit förbigångna. Höjningar av dessa anslag föreslås därför. Det finns stora behov av insatser såväl för att bevara samlingarna som för att förbättra museernas säkerhet mot brand och stöld. Alltfler byggnader och kulturmiljöer har fallit inom ramen för ansvarsområde för kulturmiljövård, och det finns därför stora behov av satsningar på området. Regeringens neddragning av anslaget till med anser vi därför vara obegriplig. För att minska de negativa effekterna till följd av en neddragning gör vi en satsning på detta område. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens beräkning utökas med den kommande treårsperioden. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förbättringar för barnfamiljer: Bort med individuella inkomstgränser i bostadsbidraget Höjt bostadsbidrag med /barn 31:10 Avveckling av byggkostnadsforum 31:11 Investeringsbidrag för hyreslägenheter (vxl till sänkt skatt) 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Nytt anslag: Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott Nytt anslag: Bidrag till studentbostäder Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget. anser att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen ska slopas. Detta tillsammans med höjning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör att tillför till anslagsposten. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. avvisar regeringens kortsiktiga och bidragsorienterade bostadspolitik. Det behövs helt andra och långsiktiga åtgärder för att komma tillrätta med bostadsbyggandets omfattande problem. Budgetmässigt handlar det framförallt om att sänka skattetrycket på bostadssektorn. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidrag bör utgå för hyreslägenheter. Ägande och förvaltande av hyreshus är näringsverksamhet och ska därför inte beskattas utöver normal beskattning av näringsverksamhet, det vill säga när vinst uppstår. föreslår att fastighetsskatten avskaffas och avvisar ytterligare beviljanden av räntebidrag. har sagt nej till inrättandet av ett tidsbegränsat investeringsbidrag till nybyggnad av hyresbostäder . De bidrag som beviljats bör betalas ut, men inga nya bidrag beviljas. Jämfört med regeringens förslag bör anslaget därför minska med och helt slopas . På skattesidan avvisar den investeringsstimulans i form kreditering på skattekonto som införts . För att stimulera byggandet av flerbostadshus föreslår istället en skattereduktion på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. 2004 skulle denna skattereduktion uppgå till . Utöver detta föreslår att ett nytt anslag för investeringsbidrag för byggande av studentbostäder inrättas. Anslaget föreslås uppgå till 20042006. föreslår vidare att anslagen 31:12 och 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag avvecklas och att det istället inom utgiftsområde 18 inrättas ett nytt anslag, Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott. förordar ett stödsystem av motsvarande omfattning, men som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret, som är öppet för alla fastighetsägare i vissa kommuner och som administreras av . Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition kan minska med för , med för och med . Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder (medel t regeringens disposition) Medel flyttas till satsning på turism under UO 24 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Regionalpolitiken ska medverka till att en god grund för näringslivet i sysselsättningssvaga områden skapas i första hand genom generella stimulansåtgärder. Dessa insatser kan sedan kompletteras med riktade åtgärder. Att skapa förutsättningar för en livskraftig utveckling i hela landet för människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken. har goda förutsättningar att öka sin andel av den internationella turismen. Därför satsar på turistfrämjande åtgärder den kommande treårsperioden. Utgiftområde 19 minskas med då vi föreslår att satsningen framför allt ska användas för att locka turister till den svenska landsbygden och till glesbygden, och då i samverkan med berörda kommuner och lokalt näringsliv. Satsningen återfinns under utgiftsområde 24. Ramen för utgiftsområdet minskas med 2004, 2005 och 2006. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald: oförändrat miljardanslag, ingen ökad takt på markinköp 34:4 Sanering och återställande av förorenade områden 34:14 Stöd till klimatinvesteringar Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. prioriterar satsningar på de miljökvalitetsmål som bedöms vara svårast att uppnå. Därför anvisas extra i stöd till klimatinvesteringar för . För att genomföra sanering av förorenade naturområden föreslås att regeringens anslag höjs med . vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning och föreslår därför att ett nytt anslag för kalkning av skogsmark införs. För detta anvisas 20042006. I utgiftsmotion för utgiftsområde 23 återfinns satsningar för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. De medel som anslås för biologisk mångfald i skogen skall fördelas till olika typer av åtgärder. Arbetet bör bedrivas dels genom att staten köper in mark för att ta den ur produktion, dels genom frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal. Avsättning av nyckelbiotoper bör föregås av en grundlig inventering för att öka träffsäkerheten i de ekologiska bedömningarna. föreslår ett något långsammare genomförande av statliga markuppköp, effektivisering av administrationen och en högre andel frivilliga avsättningar som en avvägning görs mellan miljömålet och produktionsmålet. Därför anvisas för anslaget till biologisk mångfald mindre än i regeringens förslag. Utgiftsområdets ram minskas med och . 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Nytt anslag: Statligt stöd för villaägare att byta bort direktverkande eluppvärmning Nytt anslag: Solcells- och vätgasenergiforskning Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. Stängningen av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyser beträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycket angelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett litet resultat och regeringen har därför tvingats dra ner på anslagen. anser att medlen i första hand skall satsas på energieffektivisering och på att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. Vi anslår därför extra medel till forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. föreslår också ett nytt anslag för att stödja villaägare som vill byta bort sin direktverkande eluppvärmning mot valfritt vattenburet värmesystem. anser slutligen att det är under all kritik att regeringen inte kan anvisa en finansiering för den fortsatta energipolitiken 20052006. Sammantaget bör utgiftsramen för minska med och öka med . 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:11 Rikstrafiken: Administration 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 37:7 Nej till vissa statliga IT-satsningar Nytt anslag: Statligt stöd till sjöfartens infrastruktur Utgiftsområdet omfattar polititikområdena Transportpolitik respektive IT, elektronisk kommunikation och post. Regeringens transportpolitik har inneburit att eftersläpningarna i de uppställda investeringsplanerna accelererat ytterligare. Likaså är vägunderhållet eftersatt på ett oacceptabelt sätt. Utvecklingen för glider allt längre ifrån de transportpolitiska målen. För underhåll och investeringar i vägar och järnvägar avsätter mer i anslag än vad regeringen föreslagit. Av detta reserveras till ett förbättrat vägunderhåll, varav 2004. Drift och underhåll av enskilda vägar föreslås öka , vilket 2004 innebär en ökning med i förhållande till regeringens förslag. För att tidigarelägga av angelägna vägprojekt avsätter mer än regeringen till investeringar under 20042006. För att på tidigarelägga och effektivisera infrastrukturens utbyggnad föreslår att ett omfattande program läggs fast för investeringar i partnerskap med den privata sektorn PPP (Public-Private Partnership). Investeringar i sjöfartens farleder är huvudsakligen avgiftsfinansierade. anser dock att statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka delar av kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. bedömer att bör avsättas för detta ändamål . Vid sidan av satsningarna på infrastrukturen finansierar en sänkning av skatten med per liter på miljöklass-1-dieseln, renaste diesel. Detta har stor betydelse för den svenska åkerinäringen, som det minskar det ekonomiska intresset att föra in billig och miljömässigt sämre diesel från utlandet. Vid sidan av detta avvisar regeringens anslagsförslag på 2004 till IT-infrastruktur i form av regionala transportnät. Avvisandet görs mot bakgrund av de stora och outnyttjade statliga resurser som redan reserverats för att stimulera bredbandsutbyggnaden. föreslår istället generösare regler för hushållens och företagens skattereduktion vid bredbandsanslutning. Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökas med , respektive . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen 42:4 Bekämpande av smittsamma djursjukdomar 42:5 Ersättning för viltskador m.m. 43:8 , inga extrapengar till fiskesekretariat 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. 45:1 Främjande av rennäringen Nytt anslag: Kompensation för växthusnäringens skatt på bränsle Nytt anslag: Avbytartjänst Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik, Samepolitik samt viss utbildningspolitik och forskningspolitik. inriktning för jordbruket syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion eller produktion som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion. De anslagsförändringar som föreslås syftar till att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft i förhållande till omvärlden. Skatter och avgifter, bl.a. dieselskatten, föreslås harmoniseras med övriga EU-länder. Detta bedöms vara en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet, för att bevara den öppna landskapsbilden samt möjliggöra ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. anser att den skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel som jordbruket betalar ska återgå till jordbruksnäringen i form av finansiering av jordbruksforskning, åtgärder för att minska växtnäringsförluster och till stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet. Den höjning av skatten på bekämpningsmedel som regeringen föreslår avvisas. vill också tillskjuta jordbruket ytterligare resurser till en rad åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Dessa åtgärder motiveras bl.a. av att utfallet av förhandlingar inom EU utfallit till det svenska jordbrukets nackdel. Ett antal förhållanden och angelägna åtgärder påkallar en omfördelning av anslagen inom utgiftsområdet. Förenklade regelverk leder till minskat medelsbehov för . Neddragningar av distriktsveterinärorganisationens överkapacitet möjliggör besparingar med 20 miljoner för denna organisation. Extra resurser föreslås anvisas till ett återupprättande av skördeskadeersättningen. Medel bör avsättas för återinförandet av avbytartjänst samt för exportfrämjande åtgärder. Vidare kräver Norrlandsjordbrukets utsatta situation särskilda stödåtgärder. Ett nytt anslag föreslås för att finansiera ersättning åt avbytartjänster i jordbruket; för detta anvisas . För att kompensera för de höga energiskatterna föreslås att ett nytt anslag inrättas för stöd till växthusnäringen. Även för detta ändamål anvisas . föreslår också ökat stöd till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt till bekämpning av djursjukdomar. Ett nytt anslag för ersättning för skördeskador föreslås inrättas. Stödet till rennäringen har varit underdimensionerat, varför föreslår en höjning av anslaget med . Även ersättningarna för viltskador höjs ytterligare för att motsvara de behov livskraftiga rovdjursstammar medför. Ett nytt yrkesfiskaravdrag föreslås införas för att skapa likvärdiga villkor för svenska yrkesfiskare som för yrkesfiskare i grannländerna. I jämförelse med regeringens förslag utökas ramen för utgiftsområdet med och . 38:1 Verket för näringslivsutveckling, förvaltningskostnader Nej till regeringens engångssatsning 38:3 ITPS, förvaltningskostnader 38:16 , varav resursökning överföring av () från UO 2 38:20 Omstrukturering av vissa statligt ägda företag 40:6 Bidrag till miljömärkning/rättvisemärkning av produkter. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområde Forskningspolitik. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är, och kommer att vara ryggraden för välfärd. Det sammantagna näringsklimatet skapas genom närings-, skatte-, energi- och arbetsmarknadspolitiken tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. I våra närings- och småföretagarmotioner föreslår ett stort antal åtgärder för att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. Vi sätter också upp ett mål för arbetet med regelförenkling. ska företagens kostnader för administrationen av regelverket minska . föreslår besparingar på vissa myndigheter under utgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. För att främja turismen i glesbygd omfördelar vi 20042006 från utgiftområde 19 Regional utveckling och satsar dessa pengar på turistfrämjande åtgärder. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , och med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 48:1 Höjda generella statsbidrag: 3,8 mdkr på tre år Öronmärkta skolpengar blir generella statsbidrag till kommuner Garanterade deltidstaxor i förskolan Reglering av kommunala fastighetsavgifter: hushåll Reglering av kommunala fastighetsavgifter: företag Reglering av slopad pensionsavgiftskompensation Utökad avdragsmöjlighet för arbetsresor (tot ) fr 2005 Övriga regleringar enligt finansieringsprincipen 48:5 Tillgänglighetspengar blir vårdgarantipengar (förs till UO 9) Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. anser att kommunsektorn behöver ett tillskott på den kommande treårsperioden utöver de medel regeringen anslår. Detta för att täcka in den högre ambitionsnivå som har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser inom såväl äldreomsorg, psykiatri som sjukvård. Kommunerna bör också fritt få använda pengarna för den centralstyrda skolsatsning som Socialdemokraterna vill genomföra. Regeringen så kallade tillgänglighetspengar under detta utgiftsområde vill vi i stället använda som delfinansiering i den nationella vårdgaranti vi vill införa . Dessa pengar flyttas därför till utgiftsområde 9. Tillsammans med ett ytterligare resurstillskott innebär den nationella vårdgarantin en satsning på de kommande två åren. Det är alltså mer än regeringens s.k. tillgänglighetspengar . föreslår i denna motion en rad åtgärder som får ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket påverkar ramen för utgiftsområdet. Se avsnitt 9 i denna motion samt den särskilda motionen med anledning av utgiftsområde 25 för en utförligare redovisning av de effekter som påverkar kommunsektorn. Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med , med och med . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 92:1 Räntor på statsskulden -783,8 -783,8 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 30, 60 respektive mer än vad regeringen räknar 20042006, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförstärkningarna för åren 20042006 minskar upplåningsbehovet jämfört med Socialdemokraternas politik. Över treårsperioden minskar statsskulden med ca jämfört med Socialdemokraternas politik där statsskulden ökar med . Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kan minskas med , och med . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (inkomsttitel ) kommer att minska med och med . Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och med . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet har i samband med budgetbehandling redovisat den principiella hållning anser att bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s långsiktiga budgetarbete. anser att det av antagna målet för den svenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Det nuvarande målet innebär bl a att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Något mål om att bidrag till EU:s budget, räknat som avgiften per person, borde minska har dessvärre inte antagits. anser att utgiftsområdet behöver kompletteras med ett sådant mål. Som angetts i avsnitt 10.2 om skattekvoten på bör de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska, vilket är både önskvärt och nödvändigt (se avsnitt 10.2). Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter.