mot · GR02So394 · 2003-10-07 00:00:00 — I en nyligen gjord undersökning i där börsanalytiker fick värdera forskningslaboratorier används uttryck som att det finns stora kommersiella möjligheter gömda i labben och att det finns guldägg. Börsanalytikerna värderar laboratoriet högt när de har omfattande avtal med de stora läkemedelsföretagen. De anser att det bevisar kvaliteten och potentialen i bolagen. ifrågasätter en utveckling där medicinska framsteg och upptäckter kommersialiseras och knyts till enskilda företag. Det innebär en risk att forskning på vissa sjukdomar som bedöms vinstmaximerande kommer att ha företräde framför mindre lönsamma projekt. Vi har redan skrämmande exempel på detta som, t.ex. hiv/aids-läkemedel som är så dyra att människor i fattiga länder inte har råd med dem. hindrar patentlagarna att billigare synonympreparat får tillverkas. Efter en kraftfull internationell påverkan släppte läkemedelsföretagen på patentkraven på vissa hiv/aids-läkemedel. Stamcellsforskningen har blivit ett högaktuellt ämne som debatterats intensivt . Diskussionen har fokuserats på om det är etiskt rätt att forska på embryon och om terapeutisk kloning borde tillåtas. Vad som inte diskuterats, och som anser är en oroande utveckling, är att forskningslaboratorierna tillåtits bilda bolag. Dessa bolag får i sin tur sponsorpengar från diverse företag. anser att en sådan väsentlig forskning som stamcellsforskningen är viktig att behålla inom den offentliga finansieringen och insynen. Därför bör en reglering av sponsring och bolagsbildning övervägas när det gäller avancerad medicinsk forskning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ser positivt på att den specialiserade forskningen utvecklas. finns det risk för att grundforskning inom andra, mindre lönsamma och glamorösa områden, kan trängas undan. Det är betydelsefullt att vid prövning av forskningsanslag inom området hälso- och sjukvård, och till detta närliggande områden, anlägga ett köns- och klassperspektiv samt göra en avvägning i förhållande till den prioriteringsordning som fastställt. pågick en infekterad debatt om de forskningsanslag som tilldelat stamcellsforskare. Debatten visade på behovet av en tydlig reglering av och insyn i hur forskningsmedlen fördelas och utifrån vilka kriterier projekten bedöms. kan konstatera att forskning om och med kvinnor är eftersatt, trots att både sjukdomar och behandling berör båda könen. Det gäller även forskningsområden som domineras av kvinnor, exempelvis omvårdnadsforskningen. Mot den bakgrunden anser att forskningspolitiken inom ovan nämnda områden bör belysas ur ett klass- och könsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9 Sponsring i sjukvården Sjukvårdens svårigheter att få sina resurser att täcka behoven har öppnat upp för företagssponsring. Barnkliniker har utrustats med lekrum, leksaker och annan utrustning av företag, exempelvis . Det finns självklart en positiv sida av att människor vill dela med sig och ge gåvor till utsatta människor och områden. anser dock att det finns risker förknippade med en renodlad företagssponsring. I synnerhet som det saknas enhetliga regler och policy kring sponsring i vården. Behoven av utrustning till exempelvis barnkliniker är lika stort oavsett var sjukhuset är beläget. Sponsringen visar på tydliga regionala skillnader som inte kan betraktas som acceptabla. Det finns även en klar koppling mellan sponsring och s.k. glamorösa verksamheter. Vi har inte kunnat iaktta några sponsorsobjekt inom områden som psykiatri eller äldreomsorg. Socialminister har uttalat att sponsring i vården är en fråga för varje enskilt landsting och att det inte finns behov av ett enhetligt regelsystem. Hur går det ihop med grunderna i hälso och sjukvårdslagstiftningen om en god vård på lika villkor för hela befolkningen? Den frågan blir alltmer aktuell ju mer omfattande sponsorsverksamheten blir. delar inte socialministerns uppfattning. Anmärkningsvärt i det här sammanhanget är att helt privata sjukhus, t.ex. Sophiahemmet, inte tillåter sponsorer för att värna sin frihet. Det är något som anser att landstingen också ska eftersträva. är inte negativt till gåvor, men vi anser att en reglering är nödvändig. Regleringen bör vara nationell mot den bakgrunden att utgångspunkten i vården är en god vård på lika villkor för alla. anser därför att bör begära att regeringen tillsätter en utredning för att fastställa nationella regler för sponsring i sjukvården. 10 Telemedicin och ny teknik i sjukvården anser att det är viktigt att fortsätta stödja utvecklingen av telemedicin och annan teknisk forskning som bidrar till en säkrare och mer tillgänglig sjukvård. I sin optimala användning överbryggar telemedicinen regionala skillnader och patienten kan få en specialistbedömning enkelt och med kort varsel. Telemedicinen ökar därmed tillgängligheten till specialistvård och konsultationer för både patienten och personalen. Ett positivt exempel är försöket med uppkoppling via dator mellan anhörigvårdare och primärvård. Det ger en ökad trygghet och möjlighet till rådfrågning. Personalen har också möjlighet att ha kontakt på ett smidigt sätt utan långa resvägar som tar tid från det direkta patientarbetet. Det är dock viktigt att poängtera att det enskilda och personliga mötet aldrig kan ersättas av tekniken. Utvecklingen av tekniken i vården öppnar många nya möjligheter. Det är viktigt att dessa inte blir en exklusivitet för de resursstarka. I har telemedicinsk utveckling inneburit att dialyspatienter och diabetespatienter som är i behov av ögonbottenundersökningar sluppit tröttande flygresor. Det har också inneburit minskade kostnader för sjukvården genom färre vårdresor. En utveckling som också är på gång i , t.ex. i i . En viktig aspekt i utvecklingen av telemedicin är att det sker en samordning av operativsystemen så att det är möjligt att ha den kommunikation som man eftersträvar. ansvarar varje landsting för utveckling och upphandling av sitt system, vilket gör att de inte alltid är kompatibla med varandra. Det krävs även kontinuitet när det gäller operatör, vilket erfarenheter från visat där den privata teleoperatör som ansvarade för systemet gick i konkurs vilket skapade en mycket osäker situation för de befintliga systemen. anser att bör få i uppdrag att utreda möjligheterna till en samordning och en utveckling av ett gemensamt system som omfattar hela sjukvården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns stor erfarenhet av telemedicin i de övriga nordiska länderna som, tillsammans med de svenska erfarenheterna, skulle kunna utgöra en grund för ett samnordiskt telemedicinskt nät. anser att inom ramen för samarbetet i bör ta initiativ till ett nordiskt telemedicinskt nätverk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns tydliga skillnader i sjukvården i behandlingen av kvinnor och män. Detta går igen när det gäller förskrivning av läkemedel, tolkning av symtom och vilka prioriteringar som görs. Det finns en tydlig hälsoparadox mellan kvinnor och män: kvinnor söker oftare hjälp hos sjukvården och har högre grad av ohälsa, medan männen besöker sjukvården mer sällan men dör tidigare. Män får oftare dyrare och nyare läkemedel än kvinnor. Enligt bl.a. , Nationellt nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa (CHESS), finns det både biologiska och sociokulturella förklaringar till skillnaderna i hälsa mellan könen, där frågan om makt att styra sitt liv har stor betydelse. Könsmaktsordningen där män överordnas kvinnor slår igenom i sjukvården. Det finns en avsaknad av medvetenhet om att behandlingsval och diagnostisering görs utifrån värderingar om kvinnor och män. välkomnar det uppdrag fått att kartlägga könsskillnaderna inom sjukvården och ge förslag till åtgärder, och avvaktar därför att lägga ytterligare förslag. Det är dock viktigt att poängtera att vi vet mycket om dessa skillnader, och att åtgärder för att motverka denna ojämställdhet måste påskyndas. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården går snabbt. sker det också en ökad kommersialisering av både tjänster och produkter. Det blir därför allt viktigare att stärka patienternas rätt i vården. Flera steg har redan tagits i rätt riktning genom s.k. second opinion, patientnämnder och förstärkning av patientens val av behandling. Det har också påbörjats en utvärdering av patientskadelagen. Vi ser att fler steg måste tas; bl.a. är en utökning av patientutbildningen en möjlighet. För att patienten ska kunna ha ett reellt inflytande och kunna fatta egna beslut krävs det alltmer kunskap. Både om sjukdomen och om hur sjukvården är uppbyggd och om vilka rättigheter man har som patient. En välinformerad och kunnig patient bidrar också till en mer lyckad behandling och trygghet även för behandlaren. Goda exempel finns redan, bl.a. hjärtskola för patienter som haft en infarkt. anser att bör ges i uppdrag att utforma förslag till program för patientutbildning i de stora folksjukdomarna som t.ex. kärlsjukdomar, diabetes, astma, psykossjukdomar och ryggbesvär. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.