mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande. har de exempellöst höga svenska skattesatserna ofta på ett övermäktigt sätt utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. Om vi inte justerar vissa regler och skattebaser är risken stor för att många skattebaser snabbt eroderar. Uppskattningsvis av hushållens sparkapital är placerade i utlandet på oredovisade konton, eftersom kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll. En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. Vi riskerar att en alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands, utan att en motsvarande inflyttning sker. Antalet företagare måste öka för att nya arbetstillfällen ska skapas och nödvändiga skatteintäkter genereras som kan finansiera den välfärd vi önskar. Tyvärr pekar den långsiktiga trenden åt fel håll. En genomgång visar att under de gångna nio åren med socialdemokratiskt styre upplever en nedåtgående trend med allt färre företagare, vilket framgår i nedanstående diagram. Diagram 6.3 Långsiktig trend för antalet företagare Källa: SCB, . 12 månaders rullande medelvärde Internethandeln har bara börjat ta fart, men den svenska bok- och skivbranschen har fått problem med försäljningen på grund av skillnader i mervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägre produktionskostnader, effektivare distributionsmetoder, eller lägre vinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetas, eller korrigeras på något sätt. Med prisskillnader som i stort sett endast beror på att beskattningen är olika blir resultatet en ineffektiv resursfördelning och att konsumenterna styrs till val de kanske annars inte skulle gjort. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kompetens två mycket viktiga faktorer för en fortsatt välfärdsutveckling ska flytta utomlands. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingår som viktiga delar, vilket beskrivits i tidigare avsnitt. I detta sammanhang är också skatter på kapital viktiga. Nedan presenteras några åtgärder som anser behöver genomföras för att i ökad utsträckning behålla och locka hit företag, kapital och kompetens. Regelverket som omger företagen är omfattande och krångligt och kostar företagen enorma belopp att hantera. Antalet regler måste minska och de regler som inte används ska slopas. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter enligt tidigare avsnitt. Ett riskkapitalavdrag bör införas för att stimulera till att en större del av riskvilligt kapital investeras även i alla typer av onoterade företag. Ett etableringskonto bör införas enligt dansk modell för att underlätta starten av fler nya företag med eget kapital. Pengar som avsätts till etableringskontot är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen och får enbart användas obeskattade till ett eget företag. Om så inte sker beskattas pengarna som om de inte hade avsatts till etableringskontot. Alla typer av avgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt och driver upp lönekostnaderna. Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraft gentemot omvärlden. Därför vill sänka arbetsgivaravgifter och löneskatter. Flera näringar, inte minst jordbruket och åkerinäringen, lider på grund av högre skatter av sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder inom till exempel EU. Det är naturligtvis viktigt att anpassa vår skattelagstiftning på en rad områden för att skapa en rimlig konkurrenssituation för vårt näringsliv. Inte minst har detta också betydelse för att motverka de regionala obalanserna inom landet. , har presenterat ett program med 53 konkreta förslag för fler företag och ökad tillväxt. Målet är att ska bli ett land för företagande och att vi återigen ska finnas i toppen av välfärdsligan. Några av förslagen listas nedan. Förmögenhetsskatten som motiverats av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter och strider mot principen om skatt efter bärkraft. Den bör därför avvecklas. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaffas. Reglerna för fåmansbolagsbeskattningen reformeras radikalt. Reglerna vid generationsskiften reformeras så att näringsidkare kan överlåta sitt företag till nästa generation utan att straffbeskattas. Rättssäkerheten inom skatteområdet förbättras, bland annat genom att beviskraven för skattemyndigheten skärps vid skattetillägg och upptaxering. Effektivare handläggning av skatteärenden införs och en 24-månadersgaranti ges vid skattetvister, från besked av skattemyndigheten till dom i sista instans. De offentliga monopolen minskas och sektorn för privat näringsverksamhet ökas. Till exempel ska Apoteksbolagets försäljningsmonopol upphöra. skadliga effekter för främst småföretagen ska minska. Lika villkor oavsett företagsform för företagare och anställda vad gäller sjukförsäkring, föräldraförsäkring och a-kassa införs. Etableringsfriheten säkerställs och kopplas till en fungerande tillsyn av såväl privat som offentlig produktion av välfärdstjänster. 6.2.4 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad Ett av de allvarligaste hoten mot en positiv utveckling i svensk ekonomi är om lönerna i fortsätter att stiga avsevärt snabbare än i EU-länderna i genomsnitt och i EMU-länderna i synnerhet. och större delen av låg de svenska löneökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i som löneutvecklingen i jämförbara länder. Detta betalades med ökad inflation, så trots höga nominella löneökningar blev reallöneökningen noll. låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat över EU-snittet. Det finns en utbredd insikt om att den svenska lönebildningen fungerat dåligt. Inte minst LO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse för sysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket gör att även små procentuella förändringar får stort genomslag på samhällsekonomin. Men trots utbredd kunskap om lönebildningens betydelse för samhällsekonomins utveckling lyser de politiska förslagen nästan helt med sin frånvaro. Se även avsnitt 4.8. Ett annat allvarligt problem är att lönebildningen i så liten utsträckning främjar dynamik och flexibilitet, och därmed sysselsättning och tillväxt. Allt fokus från Socialdemokraternas sida ligger på löneökningarnas totala nivå, men mycket lite görs för att främja en lönebildning som premierar utbildning, ansvarstagande och rörlighet på arbetsmarknaden. Staten ska inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Däremot bör staten skapa sådana spelregler som underlättar lönebildningen, ger ramar för ett gott förhandlingsklimat och skapar sådana incitament att till exempel risken för ökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal ska tecknas, liksom vinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamenten för fackföreningarna att ta hänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet och ett allt större kunskapsbehov. Den nya situationen på arbetsmarknaden har gjort att de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ses över. Det är avgörande för den fortsatta ekonomiska utvecklingen att det blir en bättre balans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens behov. Det krävs ökad satsning på kvalificerad yrkesutbildning och individuella handlingsplaner som utgår från vilka förutsättningar den enskilde besitter. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska få den genomslagskraft som efterfrågas bland företagen. Nya alternativ som kompletterar den traditionella arbetsförmedlingen måste släppas fram. Bemannings- och rekryteringsföretagen är en resurs i sammanhanget som måste nyttjas fullt ut. arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska detta även gälla framgent, måste satsningar göras på att förbättra och modernisera utbildningsväsendet. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från det att man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebär att kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå. En lärlingsutbildning bör införas både inom gymnasieskolans ram och som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Nuvarande KY-utbildningar bör utvecklas till en yrkesteknisk högskola. Enligt kommer arbetskostnaden , mätt som arbetskostnadsindex () i näringslivet att öka , vilket är högre än , trots att timlönerna ökar långsammare. Förklaringen är att de avtalsenliga arbetsgivaravgifterna för såväl arbetare som tjänstemän ökar. Även bedöms de övriga lönekostnaderna stiga. Inom euroområdet beräknas däremot arbetskostnadsökningarna bli avsevärt lägre, i genomsnitt 20032005. En förklaring till att kostnadsläget i inte försämrats påtagligt är att kronan deprecierades med , mätt i effektiva termer, . De högre arbetskostnadsökningarna i tillsammans med en fortsatt appreciering av kronan innebär att enhetsarbetskostnaderna bedöms öka snabbare i än i euroområdet 20032004, vilket innebär att vår konkurrenskraft mot omvärlden kommer att fortsätta att urholkas. Sysselsättningen hade varit högre med en bättre fungerande lönebildning. Nedan presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så att resultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvara det samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet och som främjar dynamiken på arbetsmarknaden. De ekonomisk-politiska ramarna för lönebildningen ska vara stabila och främja ett ansvarsfullt beteende hos parterna på arbetsmarknaden, de enskilda företagen och de anställda. Statlig inkomstpolitik avvisas. måste arbeta utifrån detta perspektiv. För att uppmuntra arbete, utbildning, kompetensutveckling och ökat ansvarstagande måste skatten på arbete sänkas för alla, genom höjt grundavdrag och/eller förvärvsavdrag. Marginalskatterna och olika former av marginaleffekter måste hållas nere. Högsta marginalskatt ska vara i enlighet med skattereformen 1991. För att utbildning ska premieras bättre och bristyrken ska kunna locka till sig arbetskraft måste lönebildningen ge utrymme för en bättre löneutveckling inom dessa yrken jämfört med hur det fungerat hitintills. Därmed kan också ökade möjligheter skapas för tillkomst av arbeten inom branscher med relativt låga ingångslöner. Fler sådana arbeten ökar möjligheten för många att komma in på arbetsmarknaden. Skattesänkningar för låginkomsttagare kan underlätta en sådan process. Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom att en högre egenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring växlas mot sänkt inkomstskatt. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom sänkt skatt i form av en generell höjning av grundavdraget. Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 . bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder . Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönebildning för ungdom. En relativt sett större skillnad mellan yngre och äldre personal inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör lösas avtalsvägen, men kan underlättas genom sänkta skatter. Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i den framtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel koppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar. Prioritet måste ges åt att åtgärda bristyrken genom kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas och regelverket kring åtgärderna förenklas. En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den så kallade välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Vi får enkelt uttryckt förhållandevis lite för våra pengar. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras oftast helt och hållet intresset till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentlig konsumtion. I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmänna prisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och BNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip lika stora, till och med något högre. Både och hade en BNP per capita som låg över OECD-genomsnittet. Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNP motsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mått blir näst rikaste land efter . Diagram 6.4 BNP per person i gemensam valuta , med och utan korrigering för skillnader i allmän prisnivå Den enkla slutsats man kan dra av detta är att en strategi för att öka det ekonomiska välståndet i i jämförelse med andra länder, med nödvändighet måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemska konkurrensen och sänka vårt allmänna prisläge. Enbart en god BNP-ökning kommer sannolikt inte att leda till att kan stiga särskilt mycket i välståndsligan. En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- och valutamarknaden avreglerades . Utländska bankers rätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnade många nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994. Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindre abonnenterna 1999. Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Det gäller framför allt de marknader där hushållen är köpare, exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentlig sektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten. Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och i byggmaterielindustrin. Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer i distributions- och försäljningsledet, och av att jordbrukssektorn är starkt reglerad. Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt att begränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligare har begränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna att stoppa etableringar återinfördes av Socialdemokraterna, efter att fyrpartiregeringen hade tagit bort den. Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktiga hushållsprodukter mellan över genomsnittet för EU-länderna. Från ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket mer att önska av den svenska konkurrenspolitiken. Tabell 6.2 Prisnivå för olika varugrupper. Hyra, bränsle och el Mat, sprit och tobak Restauranger, hotell etc. Källa: Ds 1999:32 Ovanstående bild förstärks av en studie som och gjort av 130 märkesvaror. Studien visar att varorna i är dyrare i genomsnitt. En herrskjorta från klädföretaget som i kostar kostar i . En bärbar cd-spelare kostar i medan den kostar i . Till skillnad från många andra reformförslag kostar de förslag som presenteras i detta avsnitt ingenting för de offentliga budgetarna. Tvärt om skulle en bättre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökad upphandling inom offentlig sektor leda till avsevärda kostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det pris som man får betala är minskad politisk styrning och byråkrati, ett rimligt och för de allra flesta helt okontroversiellt pris. I den politiska debatten finns dock fortfarande många förespråkare som hävdar att det är demokratiskt nödvändigt att det offentliga ska styra och bestämma över i stort sett allt som anses viktigt. Det överpris vi alla har fått betala för denna politik uppmärksammas emellertid alldeles för sällan. alternativ innebär väsentligt skärpt konkurrens. Ett batteri av åtgärder behöver vidtas för att stärka konkurrensen: Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte sociala eller hälsopolitiska restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen. Kommunallagen bör ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag borde inledningsvis genomföras. bör få ökade resurser och en mer fristående och framträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensperspektiv. Konkurrenslagen bör skärpas så att det blir kriminellt att medverka i karteller. En kriminalisering innebär att enskild person i företag som ansvarar för att företaget samverkar i en olaglig kartell ska kunna åtalas och dömas till böter eller fängelse. Kommunallagen ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med och tävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas. 6.2.6 Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska Efter nio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. uppgick statens kostnader för ohälsan till . Det är lika mycket som vad hela förskolan, hela och hela gymnasiet kostade. Därutöver var arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna , det vill säga lika mycket som för hela äldreomsorgen. Enbart de direkta årskostnaderna för sjukfrånvaron uppgick alltså till . Då är ändå inte kostnaden för det produktionsbortfall beaktat som sjukfrånvaron medför. Bakom de dramatiskt höga kostnader som drabbar samhälle och företag återfinns utsatta människor med försämrad livskvalitet. I många fall döljs mänskliga tragedier i de höga ohälsotalen. utbetalades sjukpenning för 94 . Detta ska jämföras med utbetalning för 41 . Över 135 000 personer har varit sjukskrivna , varav kvinnor. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning (tidigare sjukbidrag/förtidspension) fortsätter att öka. Enligt utbetalades förtidspension/sjukbidrag till ca 488 500 personer, vilket är en ökning med ca 32 000 jämfört med föregående år. Antalet personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning kommer troligen att passera en halv miljon . beräknas sjukförsäkring och förtidspensioner kosta ca . Kostnaderna för sjukpenning, förtidspension och rehabilitering har ökat med . Men den negativa utvecklingen började . Socialdemokraterna har således haft på sig att göra något åt den dramatiska utvecklingen. Men trots det har den socialdemokratiska regeringen fortfarande inte presterat någon trovärdig strategi för hur den negativa utvecklingen ska brytas. De erkänner själva i budgetpropositionen att det står klart att det krävs ytterligare åtgärder. Kostnaderna för de växande ohälsotalen har inneburit enorma problem för regeringen att få ihop statsbudgeten. Symptomatiskt för den panik som regeringen nu uppvisar är att flera av förslagen är ogenomtänkta och kortsiktiga. En del av förslagen borde ha lagts fram och andra borde aldrig ha lagts fram överhuvudtaget. Med nuvarande politik hotas den svenska välfärdsstaten i sina grundvalar då allt färre kommer att tvingas försörja allt fler. De som arbetar kommer att tvingas bära en allt tyngre arbetsbörda vilket innebär att arbetslivet blir tuffare med risk för än fler sjukskrivningar. Företagen och viktiga funktioner i offentlig sektor konkurrerar om en krympande andel arbetsför befolkning. I förlängningen medför detta ökad inflation och svårigheter för att konkurrera med andra länder. Det måste därför ske ett trendbrott så att utvecklingen vänds. Hälsan i arbetslivet måste öka och människor måste uppleva det stimulerande att komma tillbaka till arbetslivet. strategi för ökad hälsa i 13 punkter Hela livssituationen måste beaktas. Bristerna inom familje-, jämställdhets- och skattepolitiken innebär att möjligheterna för individen att få ihop sitt eget livspussel beskärs. Detta vill vi förändra genom ökad valfrihet, sänkta skatter och bättre regler mot diskriminering på grund av föräldraskap. Småbarnsföräldrar ska ges ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna välja hur barnomsorgen ska utformas. Därigenom kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra och kombinationen av föräldraskap och arbetsliv underlättas. Möjlighet till avlastning i hemmet skall finnas genom att skatten sänks kraftigt på hushållstjänster. Jämställdhetslagen ska skärpas så att föräldralediga alltid har rätt att komma tillbaka till arbetet utan försämrade förmåner. Utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av sina arbetstider behöver öka, eftersom det ger en positiv inverkan på det upplevda arbetsklimatet. Semesterlagen bör förändras så att betald semester utöver skall kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Ett individuellt kompetenssparande för arbetstagare bör införas. Därmed skapas bättre förutsättningar att avbryta ett arbete som inte är positivt för individen och att utveckla sig själv och därmed stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Medel för detta finns avsatta . måste den socialdemokratiska regeringen gå från ord till handling och presentera en proposition för . Öppna upp för en mångfald av vårdgivare; privata, kooperativa och ideellt drivna. För vårdens anställda leder detta till fler arbetsgivare och karriärvägar, ökad lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Sjukskrivningstid av medicinska skäl ska kortas genom snabbare vård. Kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården bör förstärkas genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. anslår i sitt budgetförslag medel för att klara denna ambitionhöjning. Företagshälsovården bör förbättras genom en återinförd möjlighet för företagsläkare att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. kunde man snabbare upptäcka eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget och beslutsvägarna var ofta kortare. Sjukförsäkringen bör individanpassas bättre i förhållande till hur nedsatt arbetsförmågan vid sjukdom är. De fasta stegen i sjukersättningen bör slopas till förmån för en individanpassad ersättning mellan av hel sjukpenning. På kort sikt behövs mer resurser till och försäkringskassorna för att förstärka kvaliteten och kontrollen och för att korta handläggningstiden. föreslår ett tillskott på den kommande treårsperioden. De senaste årens kraftiga ökning av antalet förtidspensionärer (nuvarande sjuk- och aktivitetsersättning) har delvis berott på att försäkringskassorna inte ens hunnit påbörja en rehabiliteringsinsats. har därför förtidspensionering använts som lösning på problemet med att en rehabilitering inte kan genomföras inom de generella tidsramar som har. anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. De som först bör komma i fråga är de som förtidspensionerats och där en ordentlig rehabiliteringsutredning aldrig gjordes. Även av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna bör en löpande omprövning göras. Möjligheterna att privatisera arbetsskadeförsäkringen bör utredas.