mot · GR02Fi240 · 2003-10-07 00:00:00 — I en så betydande del av befolkningen finns det stora grupper som klarar sig mycket bra, medan andra har mycket svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden och i samhället. Segregationens sociala dimension är påfallande. Den storskaliga bostadspolitiken som bedrivits har bidragit påtagligt. I kombination med en arbetsmarknads- och integrationspolitik har segregationsmotorn gått varm. Tydligast blir skillnaden mellan det som ryms i de segregerade betongförorterna och det som ligger runt om. låg sysselsättningen i de 24 förortsområden som ingick i den s.k. Storstadssatsningen en bra bit under sysselsättningen i de svagaste glesbygdskommunerna i nordligaste . I 15 av dessa 24 förortsområden var hälften eller en ännu större andel av den arbetsföra befolkningen utan arbete. Det långvariga beroendet av socialbidrag är stort i dessa invandrartäta förortsområden. var av befolkningen i 24 bostadsområden långvarigt beroende av socialbidrag. I resten av storstadsregionerna var andelen mellan . (På rätt väg? Slutrapport från Storstadssatsningen.) Utbildningsnivån är märkbart lägre i dessa storstadsområden. hade av befolkningen i dessa områden en treårig gymnasieutbildning jämfört i landet som helhet. Skillnaderna i utbildning bland befolkningen i dessa områden och övriga landet ökar dessutom. fick av eleverna i årskurs 9 i Storstadssatsningens bostadsområden betyg i alla tre nyckelämnena svenska, engelska och matematik, detta jämfört med av eleverna i övriga delar av samma kommuner. Det stora beroendet av socialbidrag i dessa bostadsområden beror inte bara på social utslagning utan på att arbetssökande invandrare som inte har kvalificerat sig till arbetslöshetsersättning är hänvisade till kommunens socialkontor för sin försörjning. Därmed får de inte heller samma stöd från arbetsförmedlingen för att söka arbete eller utbildning som andra. Att vända det stora misslyckandet i de senaste decenniernas integrationspolitik är en av de närmaste årens största politiska utmaningar. Det är företagandet som bär upp välfärden. skulle vi inte ha råd med sjukvård, äldreomsorg och skolor. Ändå är företagandet på undantag i . Vi är så vana vid att vara ett annorlunda land att vi betraktar det som fullt normalt. Att har en stor offentlig sektor och ont om företagare ses nästan som en naturlag. Att vi skulle behöva många fler företag och många fler företagare för att bära upp den gemensamma välfärden tas med en axelryckning. Vad kan man göra? Det är ju så här det är har drabbats av ett oföretagsklimat. Att starta ett eget företag är en möjlighet som ligger alltför långt från de flesta medborgares tankevärld. Oföretagsklimatet har i grunden politiska orsaker. Det är en dålig politik som har skapat ett krångel utan like för den som vill starta och driva ett företag. Småföretagare tvingas lägga ned i genomsnitt per anställd och år på att administrera alla de lagar, regler och föreskrifter de måste följa. Det är en dålig politik som har skapat ett skattesystem som gör det mycket dyrt att anställa människor, svårt att spara och mycket ogynnsamt att äga företag i . Det utländska ägandet ökar ökade det utländska ägandet kraftigt på Stockholmsbörsen. var den utländska ägarandelen . hade andelen ökat till . Den svenska läkemedelsindustrin ägdes till av utländska intressen. Flera av de företag som i allmänhet förknippas väldigt starkt med ägs nu av utländska intressen. är amerikanskt, är brittiskt, Alfa och är nederländska och ABB är schweiziskt. Det svenska ägandet av företag i utlandet har inte alls vuxit på samma sätt. Bilden nedan visar hur andelen av de anställda i näringslivet som arbetar i utländska företag har ökat från fem till . Antal anställda i företag med utländskt ägande 19802001 (Källa, ITPS, ) och huvudkontoren flyttar utomlands hade av företagen i sitt huvudkontor i . Enligt för tillväxtstudier (ITPS) har numera av storföretagen i sitt huvudkontor i ett annat land. Ingenting tyder på att utflyttningen kommer att brytas, tvärtom uppgav tio av de företag intervjuat att de förmodligen kommer att flytta huvudkontoret utomlands . Företag med huvudkontoret utomlands Utländska uppköp av svenska företag eller sammanslagningar av svenska och utländska företag har nästan uteslutande inneburit att huvudkontoret placerats i utlandet. Var ett företags huvudkontor placeras påverkar var företaget lägger forskning, utveckling och andra viktiga spetsfunktioner. Om reduceras till en dotterbolagsnation riskerar vi också att utarmas på kvalificerade arbetstillfällen och istället få konkurrera om enklare och sämre betalda arbeten. Regeringen motarbetar svenskt ägande Det finns flera förklaringar till att svenska företag köps upp. En förklaring är den svenska kronans fall i värde som gjort till ett billigt land för utländska ägare. En annan huvudförklaring är den svenska skattepolitiken. har ett skattesystem som diskriminerar svenska ägare jämfört med utländska. Den socialdemokratiska regeringen talar om att sänka bolagsskatten för att stärka konkurrenskraft. Men bolagsskatten är nära nog den enda svenska skatten på företagande som är internationellt konkurrenskraftig. Istället är det skatterna på sparande, investeringar och ägande som behöver sänkas. Om ska få fler företag måste fler svenskar kunna äga företag. Dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten missgynnar svenskt ägande. Arvsskatten gör det mer lönsamt för utländska intressenter att köpa upp ett svenskt familjeföretag än för nästa generation att ta över. Med ett sådant skattesystem är det inte förvånande att det utländska ägandet ökar. Genom att systematiskt försvåra för svenska ägare i konkurrensen med utländska, har den socialdemokratiska politiken skapat en situation där makten över svenska arbeten kommit att läggas i händerna på ägare långt borta. Vi vill gärna se mer handel och investeringar över gränserna. Men svenskar ska inte ha sämre förutsättningar för ägande, investeringar och produktion i än vad utländska intressen har. skulle behöva fler små företag Den traditionella svenska synen på ekonomisk utveckling och företagsamhet fokuserar på att det stora företaget är ekonomins ryggrad. Näringspolitiken och de ekonomiska förutsättningarna lönebildningen, skatterna, näringspolitiken anpassades för att passa de stora företagens villkor. Det är först som småföretagaren kommit till heders igen, åtminstone i retoriken. bröts utvecklingen mot allt större företag. Småföretagens betydelse både som arbetsgivare och som tillväxtmotor växte. Småföretagen är betydelsefulla för av flera skäl: Småföretagen är många och tillsammans betydelsefulla arbetsgivare. Fler människor arbetar i små företag än i stora. Små företag tar snabbare till sig ny teknik, startar ny verksamhet och skapar nya nischer. Att stordriftsfördelarna minskat i betydelse har gjort att små företag numera ofta är mer effektiva än stora företag och organisationer. Medarbetarna är ofta mer delaktiga i verksamheten och den interna administrationen är mindre. Sysselsättningen i små och medelstora företag, storföretag, offentlig sektor och inom jordbrukssektorn (Källa: Fakta om små och stora företag 2003, Företagarna) Det har varit ett stort problem i att för få nya företag startas. växte nyföretagandet i . Men har det återigen minskat. Global Entrepreneurship Monitor publicerar årliga undersökningar av nyföretagande och entreprenörskap. I de 37 länder som ingick i den aktuella undersökningen arbetade i genomsnitt av den yrkesverksamma befolkningen i ett nystartat företag . I var det . Även andra undersökningar visar samma missförhållande. I undersökning av befolkningens benägenhet att bli egenföretagare hamnade näst sist bland medlemsländerna. Benägenhet att bli egenföretagare, i procent av befolkningen (Källa: , Företagarna) Av de svenskar som uppger att de kan tänka sig att starta ett företag är det ännu färre som aktivt överväger att göra det och en ännu mindre bråkdel som till slut gör det. Om vi ska få fler nya och växande företag i måste vi göra upp med oföretagsklimatet. Det första steget i den riktningen är en ny politik som uppmuntrar och stödjer nyföretagande. har jämfört med andra länder en hög andel kvinnor i direktvalda politiska organ på såväl , regional som nationell nivå. I näringslivet är situationen en annan. Få kvinnor sitter på toppositioner. Inom 335 börsnoterade företag i finns bara fem kvinnliga VD-ar. Inom högskola och universitet vittnar kvinnliga doktorander om att de upplever sig diskriminerade och inte betraktade som jämställda med sina manliga kollegor. I sambeskattas fortfarande kvinnor och män för sina sparpengar. må vara ett av världens mest jämställda länder. Men är inte ett jämställt land. Stressen och pressen sliter ner kvinnorna Människor har ett grundläggande behov av att känna att livets delar bestående av arbete, familj och fritid är i balans. Men upplever många människor sig vara fångna i ett mönster där stressen och pressen tar allt större utrymme. Enligt drabbar stressrelaterad ohälsa framför allt kvinnor. var av de långtidssjukskrivna kvinnor och män. I en gemensam rapport från TCO och SCB, Mjuka människor i ett hårt arbetsliv, framgår det att mer än hälften av de yrkesarbetande kvinnorna har svårt att koppla bort jobbet när de är lediga. Den snabba ökningen av kvinnors ohälsa är ett tydligt exempel på de strukturella skillnader som finns mellan könen i vårt samhälle. Lön efter kön 2003 Kvinnor arbetar lika mycket som män. Trots det förfogar kvinnor över mindre pengar och fast egendom än män, de har betydligt lägre pensioner på sin ålderdom och de har i regel svårare att som ensamstående leva på sin lön. För det första arbetar kvinnor mer obetalt i hem och familj och får mindre betalt på jobbet. För detta andra får kvinnor mindre betalt när de väl får lön. Kvinnor som jobbar inom privat sektor tjänar i genomsnitt av vad männen tjänar, i den offentliga sektorn är motsvarande siffra . Fyra gånger fler kvinnor än män har en månadslön . Enligt uppgifter från kommer det med dagens takt att ta innan de orättvisa lönerna mellan könen den i offentliga sektorn är utjämnade. Den offentliga sektorns kollektivistiska syn på kvinnor är en av orsakerna till detta. lovade 100 000 nya företag. Istället har bortåt 20 000 företagare försvunnit . För att skall ta täten i välståndsligan behövs att kvinnors skaparkraft och kompetens utnyttjas fullt ut. Vi behöver fler och växande företag. startas knappt vart tredje företag av en kvinna. tillhör de länder som har lägst antal kvinnliga företagare. Krångliga regler och snårig byråkrati är några förklaringar. Den bristande jämställdheten på den svenska arbetsmarknaden förstärks av att många av de branscher som kvinnor är verksamma i såsom vård, skola och omsorg är knutna till den offentliga sektorn. På grund av regeringens motstånd mot att konkurrensutsätta och bryta den offentliga sektorns monopol har kvinnor sämre möjligheter att starta eget inom områden där de har stor erfarenhet och kompetens. har länge och ofta betonat vikten av bildning och kunskaper för att individer ska kunna leva ett bra liv i vardagen och förverkliga sig själva. Men kunskapsnivån hos medborgarna har också oerhört stor betydelse för ett lands tillväxt. Därför är det oroande att nu har lämnat den topplacering vi länge hade i internationella jämförelser, och är en medelmåtta inom många områden och t o m långt under medelnivån inom vissa områden. ser nu en stor fara i att vi börjar vänja oss vid att över en fjärdedel av eleverna inte når målen i och att når målen i gymnasiet. Särskilt på de program som ska vara yrkesinriktade ökar avhoppen. Det är mycket olyckligt, eftersom framför allt småföretagen nu har ett stort behov av personal som genomgått yrkesinriktad gymnasieutbildning. Att alla elever måste nå högskolebehörighet har lett till att de elever som vill börja arbeta direkt efter gymnasiet ställs inför alltför höga teoretiska krav. OECD-jämförelse Education at a Glance visar att detta fått till följd att är bland de sämsta länderna när det gäller andel elever som avslutar gymnasiet . Andel elever som avslutar gymnasiet En annan orsak till problemen i svensk skola är att elever till stor del undervisas av lärare som inte är behöriga, d v s som saknar lärarutbildning i vissa fall saknar högre utbildning över huvud taget. jämförelse visar att i detta avseende ligger allra sämst till. av dem som arbetar som lärare på heltid saknar lärarutbildning. Dessutom är det många behöriga lärare som undervisar i ämnen som de saknar utbildning för. Att outbildade lärare får stora negativa konsekvenser för kvaliteten på undervisningen torde vara ett uppenbart faktum. Därför är det oroande att lägger ned mycket stora resurser på skolan utan att dessa kommer lärarna till del. Den svenska lärarkåren hör till de sämst betalda i . Regeringen bidrar dessutom till den höga andelen obehöriga lärare genom utformningen av bidraget till personalförstärkningar inom skolan. En kommun som anställer en behörig lärare i stället för en obehörig har inte rätt till bidraget. Dessutom får inte bidraget användas till att höja lärarlöner, vilket ofta är vad som krävs för att locka behöriga lärare att komma tillbaka till eller stanna kvar i läraryrket. Problemen inom ungdomsskolan har fortplantats upp till högskolenivå. av dem som började studera /98 har nått 120 poäng , vilket är normal studietakt. Av högskolenybörjarna /94 saknar examen . Det råder stor brist på forskarutbildade. I genomsnitt genomförs bara ungefär hälften av all undervisning av personer som har minst en licentiatexamen. Brister i infrastruktur, bostadspolitik och rättsväsende Utöver detta finns stora brister på en lång rad områden. Dessa kan ofta karaktäriseras av en kombination av dålig politik och bristande resurser. Infrastrukturens brister är tydliga, allt från tjälskadade skogsbilvägar som gör att varken skolbarn eller timmerbilar kommer fram, till trafikinfarkterna runt våra storstäder som leder till stress, press, produktionsbortfall och miljöförstöring. Gamla felprioriteringar i kombination med dålig tillväxt och undanträngningseffekter innebär att nödvändigt underhåll har eftersatts och viktiga utbyggnader har skjutits . I finansplanen skriver regeringen under rubriken uthållig tillväxt att en central faktor för tillväxten är infrastrukturinvesteringar samt att utgångspunkten är att området ges särskilt hög prioritet. I regeringsförklaringen lovade statsministern en kraftfull satsning på svensk infrastruktur. Av allt detta återfinns i budgetpropositionen inte ett spår (! Rättsväsendet har nedrustats, vilket leder till otrygghet och rättsosäkerhet för enskilda, vardagsbrottsligheten drabbar enskilda hårt. innebär det dåligt fungerande rättsväsendet att konkurrensen försämras och att vi får bristande effektivitet i ekonomin. Bostadsförsörjningen är en viktig tillväxtbefrämjande faktor. Utvecklingen i tillväxtregioner hämmas på grund av bristen på bostäder. Bostadsbristen försvårar rekryteringen av personal till personalintensiva branscher som vård, omsorg och skola. Studenter måste i ökande utsträckning tacka nej till studieplatser på högskolor och universitet. Regeringens investeringsbidrag för små hyresrätter har enligt marknaden och kommunerna mycket liten (eller ingen) betydelse för nyproduktionen av bostäder. Däremot påverkar trafikinvesteringarna möjligheten att bygga bostäder. Regeringens velande och långdragning skapar osäkerhet bland aktörerna på bostadsmarknaden, med konsekvensen att byggprojekt senareläggs. Byggmomssänkningen för bostäder har förvandlats till ett investeringsbidrag för små lägenheter trots behovet av större bostäder. Flyttkedjornas betydelse för att få fram bostäder för ungdomar och bostadslösa underskattas. Regeringens kortsiktiga agerande förvärrar bostadsbristen. Det kommunala utjämningssystemet fungerar tillväxthämmande. Kommuner som ökar sin skattekraft genom att bedriva en tillväxtvänlig politik för fler bostäder och företag får inte behålla tillnärmelsevis tillräckligt av de ökade skatteinkomsterna från fler förvärvsarbetande. Kombinationen av länsvisa skattesatser och långtgående utjämningsgrad leder till s k pomperipossaeffekter, dvs att kommunen till och med får betala in mer än de ökade skatteinkomsterna. vallöfte nr 1 Fler ska jobba! Nästan var fjärde svensk i arbetsför ålder arbetar inte . I årets budgetproposition bekräftade regeringen vad alla andra tyvärr redan visste: Målet att av befolkningen i arbetsför ålder ska vara i arbete kommer inte att uppfyllas, inte och inte åren därefter heller. Den öppna arbetslösheten ökar nu igen som fler människor än tidigare är antingen sjukskrivna eller förtidspensionerade. liberalerna vill ha en arbetsmarknads- och integrationsreform som ger fler chans att etablera sig på arbetsmarknaden och försörja sig själva. Att fler människor kan försörja sig genom eget arbete är helt avgörande för välfärdens framtid. Vår arbetsmarknads- och integrationsreform består av följande delar: AMS är en stor tungrodd koloss som skapar mer byråkrati än riktiga jobb. AMS ska läggas ned i sin nuvarande form och ersättas med en liten organisation för rena myndighetsuppgifter och tillsyn. Arbetsförmedling och arbetsmarknadsåtgärder ska istället kunna utföras av en rad olika aktörer, både privata och ideella. Den arbetssökande ska efter en gjord behovsbedömning få en egen omställningspeng för att köpa den utbildning hon eller han behöver. Inget socialbidrag till arbetsföra Arbetsföra människor som inte har rätt till arbetslöshetsersättning ska inte längre hänvisas till kommunernas socialkontor. Alla som vill in på arbetsmarknaden, även om de behöver stöd på vägen dit, ska omfattas av arbetsmarknadspolitiken och vara statens ansvar. Arbetssökande som inte har rätt till arbetslöshetsersättning ska istället för socialbidrag ha rätt till en dagpenning som är något högre än socialbidraget på villkor att han eller hon deltar i någon form av åtgärd. Arbetsmarknadspolitiken ska ha störst ambitioner där den behövs som mest. I 15 av de 24 förortsområden som ingick i den s.k Storstadssatsningen arbetade bara runt hälften av alla i arbetsför ålder. I vissa fall ännu färre. Vi vill ställa upp ett nytt sysselsättningsmål som innebär att av alla i arbetsför ålder i varje kommun och större bostadsområde ska ha ett arbete. En jobb- och utvecklingsgaranti Alla långtidsarbetslösa ska omfattas av en jobb- och utvecklingsgaranti som ska bestå av antingen samhällsnyttigt arbete eller lämpliga utbildningar. Garantin ska upphandlas av bemannings- och uthyrningsföretag. Men även kommuner och exempelvis frivilligorganisationer ska kunna delta som utförare. Ersättningen, för den som deltar, ska ligga något högre än socialbidraget. Bättre kompetens för alla Arbetsmarknaden förändras snabbt. För att minska risken för arbetslöshet är det viktigt att även den som arbetar får möjlighet förbättra sin kompetens. Frågan om det individuella kompetenssparandet måste lösas . föreslår att kombinerat individuellt kompetens- och pensionssparande införs och att avdragsrätten för sådant privat sparande höjs. Genom ett brett arbete har vårt pensionssystem reformerats, så att det är både långsiktigt hållbart och ger individuella incitament att arbeta genom att varje intjänad krona och varje arbetad dag ger bättre pension. Men stora delar av de övriga välfärdssystemen återstår att reformera. Vi upprepar vår uppmaning till alla partier att göra ett försök att i brett samarbete åstadkomma en bred långsiktig socialförsäkringsreform, där de erfarenheter från pensionsreformen som kan användas på andra områden också tas till vara. Att ha en livsstil där man börjar sent i yrkeslivet och slutar tidigt är omöjligt om det skall gå att upprätthålla välfärd med den åldersfördelning och liknande länder kommer att ha . Det är av stor betydelse att tendensen att ta bort år ur yrkeslivet i både början och slutet upphör. I två kommittémotioner (fp) för vi fram förslag för att bidra till att denna riskabla utveckling bryts. Svenska studerande tar mycket på sig innan de blir färdigutbildade. Lika många elever går till den kommunala vuxenutbildningen efter gymnasiet som det är studenter som går till högskolan. har hamnat i en ond cirkel där ett stort antal studenter trots att deras kunskaper egentligen är tillräckliga för högskolestudier måste komplettera sina gymnasiebetyg för att kunna konkurrera med äldre årskullar, som i sin tur har tvingats kompletteringsläsa för att komma in. De som börjar studera på högskolan saknar ofta förutsättningar och högskolorna tvingas därför anordna repetitionskurser. Anpassa gymnasiet bättre efter elevernas yrkesplaner. Om fler avslutar gymnasiet framgångsrikt, minskar inläsningen på komvux. Låt de gymnasiebetyg väga tyngst i antagningen, som har störst betydelse för högskolestudierna. Då tvingas man inte kompletteringsläsa på komvux i ämnen som egentligen inte behövs för de fortsatta studierna. Avskaffa kvotgrupperna vid antagningen till högskolan, så att möjligheterna att gå direkt från gymnasiet till högskolan ökar. Ta bort möjligheten till extra studielån för högskolestudenter som fyllt eftersom det kan uppmuntra människor att vänta med sin utbildning. Öka tiden för undervisning och handledning på högskolan så att fler klarar studierna. Det finns också många hinder kvar innan äldre arbetskraft kan få så bra villkor att de kan arbeta fler år och slipper sådant som gör det dyrbart, svårt och riskabelt att anställa dem som fyllt både 50 och 55. Vi tar initiativ till ändringar i arbetsrätt, vidareutbildningsmöjligheter och tjänstepensionsordningar, för att det nya pensionssystemets positiva inverkan på arbetsmarknaden skall kunna få effekt fullt ut och inte motarbetas. har inte råd att fortsätta att nedvärdera lång erfarenhet från arbetslivet. Verkligheten i är att arbetslöshet och arbetskraftsbrist existerar sida vid sida. För att möta de demografiska utmaningarna behöver vi därför öppna för en mer omfattande arbetskraftsinvandring. Vår alltmer åldrande befolkning gör det nödvändigt att se till att fler kan komma till för att arbeta om vi skall klara den framtida tillväxten och välfärden. Det finns således starka ekonomiska argument för arbetskraftsinvandring, men för liberaler spelar även de mänskliga skälen in. Arbetskraftsinvandring kommer att ge människor som saknar asylskäl, men vill bygga sig en framtid i vårt land, en möjlighet att komma hit. Mot den bakgrunden samlade liberalerna en riksdagsmajoritet för att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att vidga möjligheterna att arbetskraftsinvandra till . Det är centralt att regeringen verkställer det riksdagsbeslutet. Få politiska uppgifter är viktigare för att underlätta skapandet av nya arbetstillfällen än att modernisera de regler som styr den svenska arbetsmarknaden. Dagens lagstiftning är anpassad till en svunnen verklighet där en anställd arbetade hos samma arbetsgivare hela sitt yrkesliv. Arbetsrätten skapades för att skydda den svagare parten på arbetsmarknaden. I takt med att nya anställningsformer vuxit fram finns det dock alltfler grupper som saknar arbetsrättsligt skydd. En reform av arbetsrätten ska därför bl.a. se till att även de som är anställda på projektbasis eller i korttidsanställningar får ett bättre skydd än . Vi vill bl.a. att vetomöjligheterna i medbestämmandelagen (MBL) vid intagande av entreprenader ska tas bort. De undantag i turordningsreglerna som finns för små företag bör utökas och gälla samtliga företag. Möjligheterna till provanställning bör förlängas från . Nej till friår och kortare arbetstid Det är komplett vansinne att i detta läge utvidga försöken med friår. behöver inte fler typer av skattebetald frånvaro. Vi behöver fler som är på jobbet och fler skattebetalare. Friårstanken bygger på någon föreställning om att antalet jobb skulle vara begränsat och därför måste ransoneras. Detta är helt fel. Vi anser därför att dessa försök ska avbrytas.