mot · GR02Sf357 · 2003-10-07 00:00:00 — Regeringen bör se över praxis vad gäller förvar och utifrån att endast om det finns synnerliga skäl, såsom kriminalitet, får människor tas i förvar. Dessutom måste lagen ses över så att det klart framgår var den bortre tidsgränsen är. kan inte se att det finns några hinder att införa en bortre tidsgräns för förvarstagande. Svårigheter att förstå varandra kan vara nog så besvärligt även om man talar samma språk. Det kan få fruktansvärda konsekvenser om missförstånd uppstår under en asylprocess. är det vanligt att barn får tolka åt sina föräldrar, att mannen tolkar åt sin hustru eller att man helt enkelt försöker förstå varandra utan tolk. Kvinnor som varit utsatta för övergrepp behöver en kvinnlig tolk för att kunna berätta vad hon varit med om. Därför är det av stor vikt att en auktoriserad tolk finns på plats när språksvårigheter finns. Möjligheten, om så önskas, att få en tolk av samma kön måste finns och upplysas om. Besök av släktingar visum Vi har haft flera fall då nära släktingar har nekats besöksvisum för att delta i t.ex. bröllop eller andra familjehögtider. Det är orimligt och ett bevis på en cynisk människosyn att släktingar inte ges besöksvisum på grund av rädslan för att de kommer att söka asyl när de väl är här. Att välja eller tvingas lämna sitt hemland görs inte i en handvändning och de allra flesta gör det under stor vånda. Vissa länder pekas ut som riskabla utifrån avhoppsbenägenhet och det anser vi är diskriminerande. anser att möjligheterna att få besöksvisum å det snaraste ska utfärdas med en öppen attityd, om sedan en besökare väljer att söka asyl i får det hanteras . anför också att regeringens tidigare gjorda uttalanden, om vikten av en så generös viseringspolitik som möjligt bör få större genomslag och att i det internationella arbetet bör driva en linje med viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Kommitténs bedömning är att det är viktigt att besöksmöjligheterna för släktingar inte begränsas mer än nödvändigt. delar i detta hänseende bedömning. För att säkerställa att det går rätt till vid en avvisning bör ett medborgarvittne alltid närvara som garant för dels den som ska avvisas, dels för polisen. Detta är för att säkerställa att inga avvisningar sker på ett kränkande och omänskligt sätt. Regeringen bör se över möjligheterna till att införa praxis eller bestämmelse att ett s.k. medborgarvittne ska närvara vid avvisningar. Stater får inte skicka tillbaka flyktingar till länder där de riskerar grova kränkningar av sina mänskliga rättigheter, såsom tortyr och dödsstraff. Detta är en internationell princip (principen om non-refoulement). Trots detta har fällts åtta gånger i mot tortyr för brott mot artikel tre i konventionen mot tortyr. Dessa fällningar visar på att det finns brister i asylhanteringen. anser att principen om non-refoulement bör vara absolut och att den inte är att betrakta som tolkningsbar. Vi kräver vidare att en konventionsenlig definition av tortyr införs i svensk lagstiftning. Barn som lyckats komma innanför EU:s murar riskerar att hamna i länder med mycket dåliga rättigheter då rättighetslagstiftningen avsevärt kan skilja mellan länderna. Med anledning av detta bör i EU-sammanhang driva att det i EU:s asylmottagande införs miniminivåer av icke-diskriminering för asylsökande barn. Asylsökande barn ska ha rätt till skola och hälso- och sjukvård. Detta skulle innebära att ytterligare steg tas för att förverkliga i EU. , liksom övriga medlemsstater i EU, är bundna av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Oaktat principen om första asylland, skall medlemsstaterna i varje enskilt fall göra en individuell bedömning av om det föreligger omständigheter som gör att en asylansökan skall prövas av ett annat land än det som huvudregeln anger. Följderna av en ensidig, snäv tolkning av har pekat på i tidigare motioner. bör i högre utsträckning använda sig av möjligheten att tolka konventionen bredare och mer generöst för den enskilde asylsökande. ställer till stora problem och lidande för asylsökande om det upptäcks att de tidigare varit i ett annat EU-land. Även barn skickas runt i med hänvisning till . Det kan inte vara förenligt med portalparagraf om barnets bästa. Det ska även framgå av handlingarna hur barnets bästa har beaktats innan återsändande med hänvisning till sker. Hänsyn tas inte till om man har anhöriga i , eller om första mottagarlandet skickar tillbaka till misär, tortyr, eller död. menar att ska tillämpa en mer generös tolkning av , d.v.s. att pröva asylskälen här. , som även skulle behandla transportörsansvaret hann inte börja med frågan förrän hade förhandlat färdigt med EU om sanktioner mot flygbolag, som låter fel personer följa med planet. Att transportörsansvaret bifogades till var enbart för att skulle kunna bli godkänt som medlem i . befriades senare från uppdraget att se över transportörsansvaret, och vi menar att detta till stor del berodde på att majoriteten i kommittén var mot att ansvaret skulle förstärkas. är mot införandet av ett transportörsansvar. Personal på flygbolag och dylikt skall inte beläggas med ansvaret att bedöma personer som kan betraktas som så kallade illegala invandrare/flyktingar. anser att ingen människa kan vara illegal och att det dessutom finns stor risk för diskriminering och rasism i systemet.