mot · GR02Sf404 · 2003-10-07 00:00:00 — har länge arbetat för att möjliggöra för föräldrar att ge barnen det de helst av allt vill ha mer tid tillsammans. Om det ska bli möjligt måste de olika regelsystemen för föräldraförsäkring, tjänstledighet, barnomsorg och flexibel arbetstid samverka på ett sådant sätt att de sammantaget ger utrymme för flexibilitet och variation utifrån den enskilda familjens behov. Socialdemokraternas statiska familjepolitik och rigida regelsystem omöjliggör detta. Både föräldrar och barn är olika och har olika behov. Konsekvensen av detta är att det som passar den ena familjen kanske inte fungerar i en annan. står för en modern familjepolitik som på ett betydligt bättre sätt kan svara mot familjens behov under olika skeden av livet. 6.2 Rätt till tjänstledighet Den lagstadgade rätten till tjänstledighet (hel- eller deltid) när man blir förälder bör förlängas från till . Föräldrarna skall ha bibehållen rätt att återvända till sitt arbete. De skall kunna dela upp ledigheten mellan sig, om båda föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar. Detta är en naturlig konsekvens av att vi vill göra det möjligt för den som vill att förlänga tiden tillsammans med sina barn när de är små. Man ska inte behöva säga upp sig för att kunna göra detta. I det nya pensionssystemet finns, efter ett kristdemokratiskt initiativ, rätten till s.k. barnår. Det innebär att per barn räknas som pensionsgrundande. 6.3 Föräldraskap och arbetsliv anser att flexibel arbetstid för alla anställda, men särskilt för småbarnsföräldrar, bör underlättas. Flexibel arbetstid innebär att arbetstagaren tillsammans med arbetsgivaren kan välja hur arbetstiden skall förläggas. Kommittén Välfärdsbokslut har i sin antologi och ungdomars välfärd redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet till flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats och att det blivit vanligare med flextid och med s.k. öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid och på det sättet få mer tid för barnen. Det har också visat sig att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta den tid barnen vistas i förskola eller annan barnomsorg utanför hemmet. En undersökning som Hem och skola genomfört förstärker det intrycket. av de tillfrågade anser att flexibel arbetstid är bästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar också möjligheten att få mer tid för barnen när de nått skolålder eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Enligt kommittén Välfärdsbokslut är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Föräldrar önskar flexiblare inte kortare arbetstid i första hand för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det åligger arbetsmarknadens parter ett stort ansvar för att genomföra detta. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Denna möjlighet bör tas till vara i högre grad än vad som är fallet och bör kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun. Arbetet bör kunna organiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas. En förutsättning för att både kvinnor och män skall ha möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att vi skapar ett barnvänligt arbetsliv, där det ses som en kompetenshöjning och merit för både män och kvinnor att ha varit föräldraledig för att vårda och fostra sina barn. Det finns positiva exempel på arbetsgivare som på olika sätt fyller ut en del av skillnaden mellan föräldraförsäkringen och lönen för den anställde för att fler ska ha råd att ta ut föräldraledighet. Fler arbetsgivare borde se värdet av att medarbetare får bättre möjlighet att umgås med sina barn. En positiv syn på föräldraledighet bidrar dessutom till att arbetsgivaren får mer nöjda medarbetare. som det finns goda exempel har en genomförd studie5 om svenska företags attityd till att mannen tar ut föräldraledighet visat att många män motarbetas passivt eller aktivt av sina arbetsgivare. upplever de även en negativ attityd från arbetskamrater. Undersökningen visar att av de undersökta företagen är uttalat positiva till att fäder tar ut sin föräldraledighet. Det är således viktigt att stat och kommun tillsammans med de fackliga organisationerna tar sin opinionsbildande roll på allvar för att förändra synen på föräldraledighet. Detta skulle t.ex. kunna göras genom en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. Om män i större utsträckning blir aktiva, deltagande föräldrar skapas bättre förutsättningar för kvinnors möjlighet till karriär inom arbetslivet. Att det föds så få barn i är en varningssignal. Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempo i arbetslivet, ökad arbetslöshet och därmed ökad rädsla att förlora jobbet försvårar kombinationen av föräldraskap och förvärvsarbete. Det är förödande för en nation om det inte skapas utrymme för barn att födas och för vuxna att våga bli föräldrar. De ekonomiska villkoren för barnomsorgen måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring inklusive en rimlig grundnivå och högt tak, rätt till tjänstledighet, barnomsorgskonto, tillgång till barnomsorg av olika slag och med hög kvalitet som kan väljas efter föräldrarnas önskemål och barnets behov är viktiga inslag i kristdemokratisk politik för att möjliggöra kombinationen föräldraskap/arbetsliv (se nedan). 6.4 Hemarbetet måste uppvärderas Med tanke på hur viktig omsorgen om barnen är framstår dagens system, som inte inbegriper omvårdnad i hemmet, som mycket otidsenligt. När barnomsorgsfrågor diskuteras glöms ofta att småbarnsperioden för de allra flesta är av livet. , docent i nationalekonomi, kom ut med en bok om hemarbete som väckte mycket debatt. Hon konstaterade att det arbete som görs utanför den etablerade arbetsmarknaden endast ger låg grundtrygghet. Detta drabbar i första hand kvinnorna. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket räknat, men proportionerna mellan hemarbete och arbete utanför hemmet är olika. Kvinnorna arbetar mindre på den så kallade öppna arbetsmarknaden. Med andra ord missgynnas kvinnor över livscykeln genom den här arbetsfördelningen. Detta är en viktig jämställdhetsfråga. Ur detta perspektiv finns det anledning att fråga sig hur staten betraktar arbete som sådant. Hemarbete måste utföras och är viktigt inte minst ur livskvalitetssynpunkt, men signalerna som ges med dagens regelverk är att alla bör förvärvsarbeta heltid även då arbetsbelastningen i hemmet är som störst, till exempel när man har små barn. noterar i sin bok att vård och underhåll av maskiner är en skattebas och räknas som värde i BNP, medan vård och underhåll av människor inom hemmet inte räknas i skattesammanhang och inte alls registreras i den ekonomiska statistiken. En ökad insikt om detta samband kan dock, främst tack vare att varit pådrivande, konstateras i det nya pensionssystemet. per barn räknas som pensionsgrundande i det nya systemet. Denna insikt borde också prägla andra reformer. 6.5 Avlastning i hemmet skattereduktion av hushållstjänster För många familjer där mannen eller kvinnan eller båda vill satsa mycket tid och kraft på sitt arbete kan det bli en omöjlig uppgift att också hinna med hem och hushållsarbete. Man vill istället prioritera tid med barnen. Traditionellt sett har kvinnorna haft hand om hemmet, och förväntan på dem att göra det finns fortfarande kvar trots att de flesta kvinnor är yrkesarbetande. Ett sätt att stödja familjen är att utforma beskattningen så att det går att köpa vita hushållstjänster till ett rimligt pris. Detta skulle få en rad omedelbara effekter. Framför allt skulle det möjliggöra även för människor med normala inkomster att köpa sådana tjänster. Tillsammans med de övriga borgerliga partierna har föreslagit att det vita priset på hushållstjänster ska halveras. Det sker genom en femtioprocentig skattereduktion på arbetskostnaden inklusive moms. Därmed reduceras nästan hela den extra skattekil som hushåll, till skillnad från företag, möter när de anlitar extern arbetskraft och ska betala med redan beskattade pengar. En stor del av den omfattande svarta marknad som råder för denna typ av tjänster skulle kunna bli vit, och fler arbetstillfällen som genererar skatteinkomster skulle skapas. Skattereduktionen ska enligt förslaget omfatta alla tjänster inklusive s.k. ROT-arbeten som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten. Maximalt per hushåll och år ska berättiga till skattereduktion. 6.6 Kontaktdagar som plötsligt försvinner Alltsedan den socialdemokratiska regeringen tog bort de som föräldrarna haft för att besöka sina barn i förskola hos dagbarnvårdare eller i skolan har drivit frågan om att återinföra dem. återinförde regeringen äntligen en kontaktdag, bara för att slopa den igen . Kontaktdagarna har varit mycket viktiga såväl för föräldrar och barn som för personal. Intresset för att ta ut kontaktdagarna har varit stort. anser att det är angeläget att föräldrar har god kännedom om den miljö där barnen vistas och att de lär känna personalen. Detta bör underlättas med hjälp av kontaktdagar. anser att rätten att ta ut per barn och år för barn mellan ska införas . Kontaktdagarna ska berättiga till ersättning med samma belopp som den högre grundnivå i föräldraförsäkringen som vi föreslår, det vill säga per dag. Det ska gå att spara kontaktdagar som inte kunnat utnyttjas därpå. 7 Valfrihet och kvalitet inom barnomsorgen 7.1 Dagens system orättvist Dagens stöd till barnfamiljerna strider mot viktiga principer som rättvisa, valmöjligheter och god fördelningspolitik. Den mycket höga beskattningen även av låga inkomster kombinerad med inkomstrelaterade bidrag och taxor innebär att orimliga skattekilar skapas. Kostnaden för den som själv ordnar sin barnomsorg, i egen regi eller genom att köpa tjänsten osubventionerad, blir orimligt stor. För att motverka detta och skapa drivkrafter för förvärvsarbete tillhandahåller stat och kommun kraftigt subventionerad offentlig barnomsorg. Sambandet mellan barnomsorgens verkliga kostnader och den avgift som föräldrarna betalar är mycket svagt. I praktiken innebär det att en stor grupp föräldrar gynnas på en annan grupps bekostnad. Detta överensstämmer inte med den målsättning som regeringen föreslår för familjepolitiken, nämligen att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Utöver de statliga transfereringar som nämnts innebär vissa delar av den skattefinansierade offentliga konsumtionen dolda inkomstöverföringar med minimal fördelningspolitisk träffsäkerhet. är det bara de som väljer att ha sina barn på kommunalt finansierad förskola eller familjedaghem som får del av barnomsorgssubventionerna. Familjer där någon av föräldrarna själv vårdar barnen får ingen del av de offentliga subventionerna. Det får inte heller familjer som ordnat sin barnomsorg privat. Vidare får inte familjer som arbetar skift på tider som inte stämmer med kommunens öppettider någon del av de offentliga subventionerna. Inte heller familjer som står i kö till den kommunala barnomsorgen får del av samhällets stöd. Totalt handlar det sammanlagt om cirka 90 000 barn eller av alla barn mellan ett och . Den så kallade Lindbeckkommissionen67 uttryckte detta förhållande så här: Framför allt kan inte dagens subventioner av barnomsorg utanför hemmet motiveras från fördelningssynpunkt. Subventionerna till de kommunala barndaghemmen innebär en inkomstöverföring till de av småbarnsfamiljerna som utnyttjar just denna omsorgsform. Subventionerna till de av småbarnsfamiljerna som utnyttjar andra former av kommunalt understödda är mindre, medan de av småbarnsfamiljerna som inte utnyttjar någon barnomsorg alls inte får någon som helst subvention. Från fördelningssynpunkt vore ett kontantstöd eller en servicecheck, lika för alla, mer motiverad. En annan möjlighet är skatteavdrag för barnomsorgskostnader. 7.2 Dagens system saknar flexibilitet och valfrihet Det nuvarande systemet har också brister från flexibilitets- och valfrihetssynpunkt. Friheten för föräldrar att välja barnomsorgsform för sina barn är mycket begränsad. För de allra flesta finns bara möjligheten att ha barnen inom kommunalt subventionerad barnomsorg. Många som av någon anledning skulle önska en annan lösning har inte ekonomiska möjligheter till det. är det bara de mest välbeställda som kan välja den barnomsorgsform som passar dem bäst. Med barnens och familjernas behov som utgångspunkt för familjepolitiken är det angeläget att alla har möjlighet att välja den barnomsorgsform som passar de egna förhållandena bäst. Behoven och önskemålen kan naturligtvis variera över tiden och därför ställs stora krav på att samhällets stöd till barnfamiljer är organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt. 7.3 Erfarenheter av vårdnadsbidraget 1994 Efter en kompromiss i fyrpartiregeringen kunde ett beskattat vårdnadsbidrag på per barn i åldern , med viss modifiering för utnyttjad barnomsorg med kommunalt stöd, införas8. Det bidrog till att skapa ökad rättvisa mellan olika barnfamiljer och underlätta för föräldrarna att ordna barnomsorgen utifrån sina egna behov. Långt mer än hälften av alla barnfamiljer som var berättigade till det valde vårdnadsbidraget under den korta tid det existerade9. av föräldrar med barn som fyllt men ej valde att ansöka om vårdnadsbidrag, helt eller delvis. av dessa föräldrar fick per barn, fick per barn och fick per barn. Storleken på vårdnadsbidraget var beroende av hur många timmar barnet vistades på daghem. Trots att långt mer än hälften av småbarnsföräldrarna aktivt valde denna form av stöd framför en barnomsorgsplats avskaffade den socialdemokratiska regering som tillträdde efter valet stödet . 7.4 Svenska folkets åsikt nonchaleras av den socialdemokratiska regeringen Tanken att de minsta barnen mår bäst av att få tillbringa merparten av dagarna med sina föräldrar har ett starkt stöd hos svenska folket. Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier ställde i ett antal enkäter frågan: Vilken form av vistelse under veckans vardagar skulle du välja om tillgång och ekonomi inte var några hinder? av de tillfrågade ansåg att barn mår bäst av att vara på förskola. Så många som ansåg att det bästa vore att de minsta barnen vistas hos föräldrarna. I en Skopundersökning redovisades det svenska folkets syn på finansieringen av barnomsorgen. Drygt tusen personer svarade på frågan: bidrar skattebetalarna med i genomsnitt för varje barn i den kommunala barnomsorgen. Vad tycker du? Bör man ge ekonomiskt stöd också till de föräldrar som vill ordna sin barnomsorg på annat sätt? svarade ja på frågan och mest positiva till detta var åldersgruppen . I en Sifomätning i Kvinna10 om svenska kvinnors attityd till längre föräldraledighet svarade 517 kvinnor mellan på frågan: Vad tycker du om att med skattepengar ge föräldrar ekonomisk ersättning så att de kan vara hemma med sina barn tills de blir ? Skulle det vara bra eller dåligt? Mer än två tredjedelar, , av kvinnorna svarade att det skulle vara bra. Trots att det inte ges ekonomiskt stöd för att utsträcka föräldraledigheten efter det att föräldraförsäkringen upphört väljer åtskilliga föräldrar med stora ekonomiska uppoffringar ändå att göra det. har den socialdemokratiska regeringen konsekvent nonchalerat alla dessa föräldrars önskemål. 7.5 Kommunala folkomröstningar nonchaleras av den socialdemokratiska regeringen Ett av demokratins verktyg är folkomröstningar. När kommuninvånarna själva tar initiativet får de en särskild tyngd. Eller borde åtminstone få det. finns det ett starkt tryck från föräldrar runt om i landet när det gäller valfrihet inom barnomsorgen. I ett tjugotal kommuner runt om i har det bildats föräldragrupper som startat namninsamlingar för att få till stånd kommunala folkomröstningar för valfrihet inom barnomsorgen. Intresset är mycket stort och en bred majoritet av allmänheten stöder föräldrarnas krav. I tre kommuner har man lyckats få till stånd folkomröstningar om valfrihet inom barnomsorgen. Den senaste hölls i kommun , vid vilken röstade för en alternativ lösning inom barnomsorgen. Folkomröstningar om familjers rätt till valfrihet inom barnomsorgen har även genomförts i och kommuner. I röstade för valfrihet i barnomsorgen och i blev motsvarande siffra för rätten till valfrihet. Den socialdemokratiska regeringen har lovat att följa resultatet av folkomröstningen om euron men visar med all tydlighet att så inte är fallet avseende de kommunala folkomröstningarna. De kommuner som utifrån resultatet av folkomröstningarna ansökt hos den socialdemokratiska regeringen om att få bli försökskommuner för att införa ett ekonomiskt alternativ för den som själv vill vårda sina småbarn får ett konsekvent nej utan särskild motivering. Det är en total statlig styrning av både föräldrar och kommuner. Även om folkomröstningar endast är rådgivande måste de tillmätas stor betydelse och utfallet bör inte nonchaleras på det sätt regeringen gjort. Den demokratiska processens legitimitet bygger på att starka opinionsyttringar tas på allvar. Det är inte svårt att förstå den frustration många föräldrar känner när deras val av barnomsorg inte respekteras och stöds. Därför är det glädjande att föräldrar i kommun efter kommun tar initiativ i denna fråga. En majoritet i (alla partier utom Socialdemokraterna och ) stödde en reservation från utbildningsutskottet11 (2002/03:UbU9) med följande formulering: Vi anser att det är viktigt med mångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Det som passar den ena familjen passar inte den andra. Därför skall föräldrar ha rätt att fritt välja barnomsorg. Barnomsorgen måste vara välutbyggd, med olika alternativ. Vi är positiva till olika sorters barnomsorg med olika inriktning, i såväl som privat eller kooperativ regi. Valfrihet innebär också en möjlighet för dem som i större utsträckning vill vara hemma med sina barn. Kommunerna måste kunna erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Detta är en tydlig markering från sida som regeringen valt att helt bortse från. Det kan bara tolkas som en total maktfullkomlighet när inte ens en tydlig markering från sida tas på fullt allvar. 7.7 Familjepolitiskt nytänkande låt föräldrarna välja barnomsorg Den kristdemokratiska politiken utgår från subsidiaritetsprincipen. Denna innebär att politiken byggs underifrån. Det en liten gemenskap själv klarar av att hantera skall den ansvara för och själv besluta om. De överordnade gemenskaperna skall stödja de små gemenskaperna. För familjepolitikens utformning innebär detta att så många beslut som möjligt som berör familjen, skall fattas av familjen själv. Ett sådant beslut är valet av barnomsorgsform som enligt vår mening är en föräldraangelägenhet. Vi vill flytta makten över barnomsorgen från riksdags- och kommunpolitiken till föräldrarna. Staten och kommunerna skall underlätta familjens val, inte styra det. Dagens system som utgår från Socialdemokraternas syn på barnomsorg bygger på ett socialistiskt, kollektivistiskt tänkesätt. av stöden till småbarnsfamiljerna har en starkt styrande utformning. Det är en politik som tonar ner familjens och den lilla gemenskapens betydelse. Vi vill, till skillnad från den socialdemokratiska regeringen, ge föräldrar och kommuner resurser för att kunna skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för val mellan olika och flexibla omsorgsformer. Maxtaxan förstärker ekonomin för dem som väljer dagens offentligt finansierade barnomsorg. Den är också starkt styrande. Vi anser att den måste kompletteras med ett barnomsorgskonto som ökar föräldrarnas handlingsfrihet. Principen för barnomsorgskontot är densamma som för vårdnadsbidraget, ett kontantstöd som gör det möjligt för föräldrarna att fritt välja den barnomsorgsform som passar familjen bäst. Till skillnad från nuvarande system omfattar det alla barn. Det ger valfrihet, flexibilitet och rättvisa. Fler valmöjligheter skulle också leda till högre kvalitet i förskolan eftersom trycket garanterat skulle minska när det gäller småbarnsplatserna. Framför allt är det en familjepolitisk reform som tilltror föräldrarna själva att välja mellan heltid, deltid eller ingen tid alls på arbetsmarknaden under olika perioder av livet. Vi vill helt enkelt myndigförklara föräldrarna. 7.8 Barnomsorgskontot familjen bestämmer Vårt förslag: Från införs ett barnomsorgskonto på för barn som fyller . Maximalt per barn får tas ut . De barn som när reformen införs fyller får ett barnomsorgskonto på . Om barnet helt eller delvis har plats inom kommunalt finansierad barnomsorg reduceras beloppet. Halvtid i barnomsorg innebär halvt kontobelopp, osv. Om barnet vistas heltid (mer än ) inom den kommunala barnomsorgen utgår inget barnomsorgskonto. Beloppet är inte skattepliktigt. Taket för barnomsorgsavgifterna (maxtaxan) är kvar, men kommunerna åläggs att utforma och införa deltidstaxa i minst tre nivåer under taket. Den som nyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen mindre ska inte betala lika mycket som den som nyttjar den i större utsträckning. Barnomsorgskontot omfattar alla barn och ger föräldrarna möjlighet att välja barnomsorg, minska sin arbetstid eller vara hemma under en längre del av barnens uppväxt. Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Därför måste olika barnomsorgsformer ha möjlighet att verka på lika villkor. Mångfald och valfrihet är dessutom den bästa garantin för hög och jämn kvalitet. Reformen omfattar vid ikraftträdandet barn som fyllt ett men inte , men föräldrarna har möjlighet att spara pengar tills barnen blir äldre än så. För barn som redan har fyllt ett eller proportioneras kontobeloppet i förhållande till åldern. Ett barn som är får ett kontobelopp på totalt , varav maximalt kan användas och maximalt när barnet är . behövs inte denna typ av infasningsregler längre, alla ettåringar får då ett kontobelopp på som får disponeras enligt ovan. Kostnaderna för barnomsorgskontot motsvarar för en halvårseffekt och ca för . Med vårt förslag kommer barnens behov och föräldrarnas önskemål att spela huvudrollen. 7.9 Olika barnomsorgsformer och etableringsfrihet Att verkar för att föräldrarna skall ges möjlighet att tillbringa med sina barn och vill uppvärdera föräldrarollen innebär inte att vi inte inser värdet av en förskoleverksamhet med hög kvalitet. För att alla föräldrar skall finna alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Som komplement till föräldrarnas omsorg vill vi erbjuda en mångfald av olika sorters barnomsorg: familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och fritidshem med olika inriktning och med olika huvudmän. Föräldrarna skall ha rätt att fritt välja barnomsorg. Detta ställer krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. På samma sätt som eget val (pengsystem/kundval) fungerar inom skolväsendet, det vill säga att pengarna följer barnet, bör det fungera inom barnomsorgen. Det är en förutsättning för att alla ska kunna hitta en omsorgsform som passar den egna familjesituationen. 7.10 Ökad kvalitet i förskoleverksamhet Det är viktigt att förskoleverksamheten utvecklas så att en hög och jämn kvalitet kan säkerställas. Insikten om barns behov måste finnas och få styra både när det gäller planering av olika omsorgsformer, gruppstorlekar samt kontinuiteten i omsorgen. Såväl kommunala som privata barnomsorgsalternativ skall bedrivas med kvalitetskontroll.