ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju208 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny strategi för hur stödet till brottsoffer skall utformas. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) som innebär att brottsoffrens delaktighet i rättsprocessen bör öka i enlighet med vad som anförs i motionen. 2 Ny strategi behövs En viktig del av förtroendet för hur ett rättssamhälle ser ut och hur det utvecklas är hur samhället ser på och behandlar brottsoffer. Den absolut viktigaste grunden för brottsoffrens ställning är hur brott beivras och brottslingar lagförs och döms. Självfallet behövs också stöd och skydd för brottsoffret, en attitydförändring, ökad kunskap och ett utvecklat samarbete. En överslätande och förstående attityd gentemot brottsoffret kan aldrig helt ersätta det samhälleliga stöd som faktiskt uttrycks genom att rimliga straff skall följa på begångna brott. För ett bra arbete med att stärka och stödja brottsoffer behövs ett kraftfullt, rättvist, förutsägbart och pålitligt rättsväsende. På denna avgörande punkt har den socialdemokratiska politiken under framför allt varit förödande. Brottsoffren har inte bara känt sig kränkta av brottet, utan även och kanske ännu mer av samhällets tydliga ointresse för offret och förstående fokus på brottslingen och dennes behov och önskningar. Det är därför viktigt att dagens åtgärder blir konkreta och påtagliga och att de inte bara handlar om prat och en klapp på axeln. Vi måste i det svenska rättssamhället nu göra upp med det förflutna och ge brottsoffren och deras anhöriga ett rejält och ärligt stöd. I en strategi för att arbeta med brottsofferfrågorna måste därför ett mycket tydligt samhälleligt ställningstagande för brottsoffret och mot brottslingens gärning finnas med. I strategin måste också ett helt nytt och bejakande synsätt på ersättningar och skadestånd till brottsoffer anläggas, utan att vi för den skull behöver få en amerikaniserad skadeståndsrätt. Dessutom måste lagstiftningen utformas så att brottsoffer i större utsträckning kan påräkna andra människors stöd vid och efter brott. Jag har till exempel i en annan motion föreslagit att underlåtenhet att bistå nödställd skall kriminaliseras. Det är viktigt att på alla sätt öka brottsoffrens känsla av trygghet, som det är angeläget att se till att de känner sig delaktiga i den aktuella rättsprocessen. är det mycket vanligt att åklagare varken träffar eller talar med målsäganden innan huvudförhandlingen äger rum. Det borde ankomma på åklagaren att ta initiativ till ett informationssamtal med målsäganden. I detta samtal borde bland annat ingå att förklara rättsprocessen och de olika aktörernas roller. Mot den bakgrunden föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare förändringar i förundersökningskungörelsen (1947:948) i syfte att öka brottsoffrens delaktighet i rättsprocessen.
mot · GR02Ju209 · 2003-10-07 00:00:00 — Straffet för grovt djurplågeri tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sådan lagändring att grovt djurplågeri kan ge fängelse. Straffbestämmelserna för djurskyddsbrott regleras både i och i djurskyddslagstiftningen. Höjningen av straffbestämmelserna i 36 § djurskyddslagens till fängelse i maximalt och för brott mot djurskyddslagen är bra, men inte tillräcklig. Trots att det finns möjlighet att döma brottslingar som upprepade gånger eller mycket allvarligt skadar djur till fängelse i maximalt sker det sällan i verkligheten. Slutsatsen man kan dra är att brott mot djur, även grova sådana, inte tas på allvar av rättsväsendet. En del juridiska svårigheter med bland annat sekretessen skulle kunna lösas om det fanns ytterligare en nivå vid till exempel djurplågeri som gav ett strängare straff. Jag föreslår därför att det för grovt djurplågeri skall vara möjligt att utdöma straff på maximalt fängelse.
mot · GR02Ju210 · 2003-10-07 00:00:00 — Information och utbildning om djurskyddslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av information och utbildning inom polis och rättsväsende om skärpningen i djurskyddslagen. är handläggningstiderna inom rättsväsendet alldeles för ,långa och kunskapen om djurskyddsfrågorna bland berörd personal varierar. Straffbestämmelsen i 36 § djurskyddslagen har höjts från fängelse till maximalt vilket signalerar att man ser allvarligt på brott mot djurskyddsbestämmelserna. Regeringen har ett ansvar för att klar och entydig information kommer polis och rättsväsende till del. Dessa måste bli medvetna om de skärpta kraven på att djurärenden skall prioriteras, i linje med vad den nya lagstiftningen ger uttryck för. Ärenden som rör brott mot djurskyddsbestämmelserna måste handläggas snabbare och med större kompetens. Det behövs därför både personalförstärkningar och utbildningsinsatser.
mot · GR02Ju211 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till sådana lagändringar som innebär att användandet av rånarluvor och motsvarande maskeringar i demonstrationståg förbjuds i enlighet med vad som anförs i motionen. Inte minst kravallerna i samband med i , men också ett antal andra demonstrationer, visar att ett öppet samhälle är sårbart. När dessutom demonstranter är maskerade försvåras identifieringen vid lagöverträdelser. Demonstrationsrätten är givetvis självklar och viktig att skydda, men det är också lika självklart att man i ett demokratiskt samhälle i samband med demonstrationer skall kunna stå för vad man tycker. Har man fredliga avsikter behöver man inte dölja sitt ansikte med diverse masker och förklädnader. Polisen har , efter hot om lagstiftning, tvingats bära numrerade hjälmar. Det är lika angeläget att i efterhand vid behov kunna identifiera de demonstranter som begått brott i samband med demonstrationen. , som regeringen tillsatte efter kravallerna i samband med i , skulle se över polisens möjligheter att förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar. Kommittén redovisade resultatet av sitt arbete i betänkandet 2001 (SOU 2002:122). föreslog bland annat att olaga maskering skall införas som ett nytt brott i . Förslaget innebär att det skall vara förbjudet att uppträda maskerad vid demonstrationer och i folksamlingar på allmän plats. Utredningen föreslog också att undantag från maskeringsförbudet skall gälla om det behövs på grund av vädret eller av religiösa skäl samt vid parader, karnevaler och liknande. Förbudet skall inte heller gälla den som vid ansökan om demonstrationstillstånd fått tillstånd att få vara maskerad vid demonstrationen. Det är nu hög tid att regeringen lägger fram förslag till lagändringar som förbjuder maskering vid demonstrationer.
mot · GR02Ju212 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av speciella ekonomiska garantier till berörda polismyndigheter för genomförandet av regeringsbeslutade arrangemang. Att det i en huvudstad ordnas stora internationella arrangemang, allt från statsbesök till stora internationella konferenser där många stats- och regeringschefer deltar, är självklart. Politiska beslut ligger ofta bakom att det blir som kommer i fråga. Detta är naturligt och ett trevligt inslag i livet i en huvudstad. Baksidan är att det ofta krävs stora säkerhetsarrangemang med stora polisinsatser. ekonomi är hårt ansträngd och det är dessutom svårt att rekrytera poliser till . Även i andra städer i förläggs det allt oftare internationella möten och konferenser. Vid riktigt stora arrangemang lånas poliser in från övriga delar av . Jag är medveten om att det är som fördelar polisväsendets resurser mellan landets polismyndigheter. Jag är också medveten om att det avsätts vissa extra resurser för att klara av olika arrangemang. Argumenteringen att och utskottet inte fördelar resurserna, och att utskottet förutsätter att speciella förhållanden beaktas, håller inte i praktiken. På samma sätt som regeringen säger sig vilja prioritera och öronmärka pengar för bekämpning av trafficking så måste det gå att öronmärka pengar till av regeringen beslutade arrangemang som kräver polisinsatser. Man får inte glömma att sådana regeringsbeslut kan komma med mycket kort varsel och inte alls vara aviserade och planerade i förväg. Dessutom kommer diskussionen om att berörd polismyndighet måste få mer pengar ändå alltid upp efter ett större internationellt arrangemang som krävt extra polisinsatser. Ett närliggande exempel på detta är i . Det är således vid resursfördelningstillfället ofta okänt vilka arrangemang och evenemang som kommer att kräva särskilda polisiära insatser, liksom var i landet dessa kommer att äga rum. Jag anser att icke fördelade medel behöver avsättas så att ekonomiska garantier kan lämnas berörda polismyndigheter för genomförandet av regeringsbeslutade arrangemang. Dagens världspolitiska situation gör givetvis inte detta förslag mindre angeläget och aktuellt.
mot · GR02Ju214 · 2003-10-07 00:00:00 — Trygghet för anställda med riskfyllda arbeten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsskadeersättning till personer med riskfyllda arbeten som skadas i tjänsten. I en departementspromemoria (Ds 1997:45) behandlades vissa frågor om brottsskadeersättning. I detta sammanhang behandlades även frågan om brottsskador som uppkommit i arbetet. Den fråga som aktualiserades i promemorian var huruvida arbetsskador skall undantas från brottsskadelagen tillämpningsområde. I promemorian skrivs bland annat att arbetsgivarna bör åläggas en skyldighet att i samma utsträckning som föreskrivs i brottsskadelagen utge ersättning för sådana brottsskador som är att bedöma som arbetsskador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. För att uppnå detta skulle arbetsgivarna bli tvungna att försäkra arbetstagarna mot de aktuella skadorna och se till att ersättning för kränkning ingår i försäkringsskyddet. Departementets slutsats i promemorian blev: Mot denna bakgrund bör frågan om arbetsskador skall undantas från brottsskadelagen tillämpningsområde inte slutligt avgöras förrän utvecklingen beträffande kollektiva och privata försäkringar avvaktats . Arbetsmarknadens parter bör ges tid att komplettera trygghetsförsäkringarna och PSA, liksom de privata försäkringsbolagen bör ges tid att ta fram en försäkring som ingår eller kan knytas till företagsförsäkringarna. Ifall förhoppningen om en frivillig lösning inte infrias, bör frågan om arbetsskador skall undantas från brottsskadelagen tillämpningsområde tas upp på nytt. Det är nu departementspromemorian skrevs, och arbetsmarknadens parter har ännu inte hörsammat regeringens önskan om att teckna försäkringar som fullt ut kan täcka brottsskador som är att betrakta som arbetsskador. I stället växer antalet ansökningar om brottsskadeersättning och då främst kränkningsersättning för arbetsrelaterade skador som når . Av de drygt 8 700 ansökningar som inkom till myndigheten avseende kränkningsersättning utgjorde inte mindre än ca 1 300 ärenden () ansökningar som gällde arbetsrelaterade skador. Enligt vår mening kan det inte vara rimligt att brottsskadelagenskall omfatta de personer som har utsatta och farliga arbeten. Precis som det sägs i departementspromemorian bör ersättningen för dessa personers skador i tjänsten ersättas genom en av arbetsgivaren tecknad försäkring. Detta skulle leda till att anställda som skadas i tjänsten slapp, att som , vända sig till två instanser (och ) för att få sina rättigheter prövade.
mot · GR02Ju215 · 2003-10-07 00:00:00 — Skyddssystem för hotade personer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att polismyndigheterna utvecklar funktionerna för mottagning av larm så att alla som utsätts för hot enkelt kan larma polis antingen via GPS eller via speciellt kortnummer. är det nya larmsystemet för hotade personer i län i drift. Systemet innebär att den hotade som oftast är kvinna slipper särskild larmutrustning. Den egna mobiltelefonen, eller en lånetelefon från polisen, är allt som krävs. Telefonen förses med kortnummer till larmcentralen i . När samtalet tas emot ser larmoperatören på sin skärm personuppgifter om den hotade adress, typ av hot, gärningsman och andra viktiga uppgifter. Samma information sänds även till Uppsalapolisen, som beslutar om åtgärd, exempelvis att sända en patrull till platsen. Allt förutsätter dock att den som larmar vet, eller vågar säga, var hon befinner sig, om hotet sker utanför hemmet. Med den nya modellen kan polisen snabbare än tidigare förse hotade med larm. Dessutom är den nya modellen billigare för myndigheten än de särskilda larmtelefonerna. Ännu är bara några få personer i län anslutna till det nya systemet, men det kommer att omfatta de flesta av de 3540 personer som bedöms ha behov av larm. I vissa fall kommer dock nuvarande system att användas, exempelvis en GPS-utrustad mobiltelefon där polisen också kan avläsa positionen hos den som larmar. Larmen är avsedda att användas , då skyddsbehovet anses särskilt stort. En misshandlad eller hotad kvinna löper till exempel störst risk att utsättas på nytt efter polisanmälan. I och har det redan sålts långt över tio miljoner mobiltelefoner med De positioneringstjänster mobiloperatörer i erbjuder bygger på positionering via mobilnätens egna basstationer. Problemet är bara att den positioneringstekniken inte är tillräckligt exakt för många potentiellt stora mobila tjänster. För säkerhetssystem krävs den mycket exakta positionering man bara kan få via det satellitbaserade GPS-systemet. Det närmaste året kommer allt fler mobiltelefoner i att vara utrustade med GPS, vilket möjliggör en exakt bestämning av den hotades position. kommer samtliga mobiltelefoner att ha denna positioneringsfunktion och tillgång till kartor. Det är därför av vikt att polismyndigheterna utvecklar funktionerna för mottagning av larm så att alla som utsätts för hot enkelt kan larma polis antingen via GPS eller via speciellt kortnummer. Därigenom ökar tryggheten för det stora antal personer som i olika sammanhang hotas. Användningen av denna nya teknik är därtill brottsförebyggande.
mot · GR02Ju216 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt ändra nuvarande ordningslag (1993:1617) för att möjliggöra för kommuner att införa ett förbud i sina lokala ordningsföreskrifter för s.k. kamphundar att vistas på offentlig plats. Det har inträffat ett antal otäcka tillbud när kamphundar har anfallit små barn. Dessa hundar har en extremt stor kamplust, blir lät retade, biter och kan med svårighet förmås avbryta ett angrepp. Kamphundarna har blivit ett allvarligt ordnings- och säkerhetsproblem i delar av , och säkert i andra städer och samhällen. Försök har gjorts att i lokala ordningsföreskrifter införa förbud mot kamphundar, men detta har underkänts då en sådan föreskrift ansetts strida mot 3 kap. 12 § ordningslagen. Det har därför inte bedömts möjligt för en kommun att reglera denna fråga i lokal ordningsföreskrift. Detta är ett allvarligt trygghetsproblem som skyndsamt måste åtgärdas. Det är också en fråga om subsidiaritetsprincipen, dvs rätt makt på rätt plats. Det måste anses vara mest ändamålsenligt och av stor vikt att kommunerna själva får bedöma i vilken omfattning och på vilka offentliga platser som s.k. kamphundar ska få vistas.
mot · GR02Ju219 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vapenlagstiftningen ses över med inriktning på att liberalisera reglerna för jägarnas innehav och användande av ljuddämpare i samband med jakt- och övningsskytte. I landet finns ca 300 000 jägare som avlossar åtskilliga miljoner skott i samband med såväl jakt som övningsskytte. Det är av både hälso- och miljöskäl angeläget att minska det buller som uppstår i samband med användandet av jaktvapen. Detta kan i många fall ske genom att vapnen förses med ljuddämpare. Ett med jakt och förknippat problem är den överhängande risken för hörselskador. De vapen som används studsare och hagelgevär har i allmänhet ett skottljud som avsevärt överstiger den nivå då skador kan uppstå. Det rör sig i vissa fall om mycket höga ljudnivåer, 160175 dBC peak vid skytten, och detta innebär att till och med enstaka skott kan orsaka skador. Permanenta hörselnedsättningar resulterar oftast i livslångt lidande och de kan inte åtgärdas medicinskt. Samhällets kostnader härför torde vara avsevärda. Användning av hörselskydd är endast i vissa fall ett alternativ till ljuddämpare, framförallt på skjutbana. Vapenlagstiftningen är och tolkas så restriktivt att endast den som redan har en konstaterad hörselskada kan komma ifråga för tillstånd till ljuddämpare. En stark anledning till att ljuddämpare inte är allmänt tillåtet har varit farhågor om att t.ex. den olaga jakten skulle öka. Såvitt är känt har ett ljuddämparförsett jaktvapen aldrig använts i samband med kriminalitet. Såväl som är emellertid positivt inställda till ljuddämpare i jakt. Utvecklingen av rättspraxis beträffande tillståndsgivning till innehav av ljuddämpare har även gått i riktning mot en liberalare syn på sådant innehav. I och är ljuddämpare inte tillståndspliktiga. Även med ljuddämpare ger ett jaktvapen ifrån sig en avsevärd ljudbang. Regelverket bör utformas så att det inte gör det möjligt att skapa helt tysta vapen. Målsättningen måste vara att förebygga skador som medför såväl lidande för den som drabbas som kostnader för samhället. gällande restriktiva syn på användandet av ljuddämpare på skjutvapen verkar i motsatt riktning. Möjlighet att använda ljuddämpare i samband med övningsskytte skulle också kunna minska de med skjutbanebuller sammanhängande problemen. Vapenlagstiftningen bör därför ses över med inriktning på att liberalisera reglerna för jägarnas innehav och användande av ljuddämpare i samband med jakt- och övningsskytte.
mot · GR02Ju221 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta svenska medborgare få tillgång till ett giltigt nationellt . är medlem i unionen och Schengen. I och Rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier står: Alla unionsmedborgare skall ha rätt att lämna en medlemsstats territorium för att resa till en annan medlemsstat, om de är försedda med ett giltigt identitetskort eller pass. Medlemsstaterna skall för sina medborgares räkning utfärda eller förnya ett identitetskort eller pass som särskilt anger deras nationalitet. Det står visserligen i förslaget att medlemsstaterna skall utfärda identitetskort men också eller pass vilket man väl framförallt skall se som en rättighet att kunna få endera dokumentet. Svenska medborgare nekas fortfarande rätten till ett nationellt för resa inom Schengen. Denna saktfärdighet är inte acceptabel. Regeringen har lovat att ett förslag om nationellt skulle presenteras. Justitieministern svarade mig att frågan om ett nationellt bereds inom och att siktet är inställt på att en promemoria skall remitteras . Utredningsarbetet har alltså hög prioritet och bedrivs skyndsamt ... svarade justitieministern mig att ett förslag skulle presenteras, men inget händer. har presenterat ett förslag om hur frågan skulle kunna lösas, men detta skulle innebära investeringskostnader för polismyndigheten om de skall utfärda . Det finns emellertid inget som hindrar att andra redan existerande utfärdare skulle kunna få utfärda de kommande nationella . De har rimligen redan gjort de investeringar som behövs för detta. Det kan knappast heller vara ändamålsenligt att polismyndigheten skall få monopol på utfärdandet av nationella framöver. För att tillgodose eventuella myndighetskrav kan lämpligen förses med texten This type of identity card contains personal data and information on nationality authorised by the Swedish government as valid according to the Schengen treaty. Men det kräver förstås medgivande från regeringen.
mot · GR02Ju222 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av särskilt straff för drograttfylleri med en höjning av straffskalan till fängelse. Polis och åklagare beskriver drograttfylleri som ett allt större problem. Enligt uppgift finns det en hård kärna av kriminella missbrukare som struntar i lagen och anser att de har rätt att köra. Ute i trafiken är drogmissbrukarna mycket farliga och det inträffar ofta allvarliga olyckor som en följd av deras framfart. Enligt uppgift är det grovt kriminella, som inte är rädda för att bli rapporterade av polisen, som står för en stor del av det. Drograttfylleriet försvinner ofta bland andra brott de åtalas för och ger i praktiken inte så stor effekt på straffet. Rättsvårdande myndigheter efterlyser en tydlig markering från samhällets sida att drograttfylleri är farligt. Man efterlyser en möjlighet att kunna döma till särskilt straff för drograttfylleri där en höjning av straffskalan till fängelse skulle innebära en möjlighet att begära dem som begår brotten vanemässigt häktade. Detta skulle i sin tur innebära att man kunde bryta kedjan av upprepade drograttfyllerier.
mot · GR02Ju223 · 2003-10-07 00:00:00 — En fjärde polishögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare en polishögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polishögskola skall lokaliseras till . Polisbristen fortsätter att göra sig påmind. Närpolisstationer försvinner och utredningshögarna fortsätter att växa med följd att invånarna gradvis får en sämre polisiär service. Människor upplever i allt mindre utsträckning att polisen är en garant för trygghet och säkerhet. Orsaken finns att söka och fram till . För att undvika att göra samma misstag är det viktigt att analysera orsakerna. Civilanställda, många med erfarenhet av arbete inom polismyndigheterna, har sagts upp. Eftersom deras arbetsuppgifter finns kvar har arbetet fått fördelas på de hårt pressade civilanställda som finns kvar och poliser. Poliser har alltså i allt högre utsträckning fått utföra rent administrativa arbetsuppgifter när förhållandet borde ha varit det omvända. Det finns en ambition att lyfta av administrativa uppgifter från poliser. Det är bra men den personella resursknappheten gör uppgiften mycket svår. slutade att utbilda poliser . Det innebar givetvis färre poliser, men också att lärare hemförlovades och en stor samlad kompetens försvann. Med tanke på polisernas åldersstruktur borde förhållandet varit det omvända. Åldersstrukturen, och det faktum att det anställdes ett stort antal poliser i samband med polisväsendets förstatligande , gör att problematiken kommer att förstärkas kraftigt . Närpolisreformen, som byggde på en större polisiär förankring i lokalsamhället, sjösattes . Det var inte många som ifrågasatte tankarna med reformen, som byggde på närhet, större trygghet för människor och en fördjupad legitimitet för polisen i samhället. Ett stort problem var att reformen lanserades av kraftiga resursminskningar. Två stora pensionsreformer för poliser genomfördes . Det innebar att poliser uppmuntrades att ta ut ålderspension fr.o.m. .58 års ålder. Det var givetvis en positiv reform för de många poliser som antog erbjudandet, men förödande i ett större perspektiv. Pensioneringarna fortsätter delvis och inom kommer poliskåren att decimeras kraftigt . Därmed kommer frågan om kapacitet för polisutbildningen i fokus. Dagen nivå måste bibehållas och stärkas. För att bygga upp den svenska poliskåren kommer det med all säkerhet behövas ytterligare en polishögskola i . Den bör placeras i det befolkningstäta västra , med god rekryteringsbas och en mycket god tillgång på polisiär lärarkapacitet. När etableringen av den tredje var aktuell presenterade högskolan ett väl genomarbetat förslag som väl anknyter till dess ambition att bli första professonsuniversitet på hur en polisutbildning skulle kunna bedrivas i västra . Förslaget var att skolan skulle placeras i vilket stöddes av polisdistrikt och .