mot · GR02MJ473 · 2003-10-07 00:00:00 — Stora aktörer klarar naturligtvis av detta behov lättare än små aktörer med begränsade ekonomiska resurser. Ambitionen måste vara att skall vara världsledande inom jordbruks- och livsmedelsområdet. Naturbruksgymnasierna har genomgått en positiv utveckling och spelar i allt högre grad en ledande roll vad gäller de gröna näringarnas framtid. möjligheter att på ett hållbart sätt utnyttja jorden och skogens resurser är beroende av en hög nivå på forskning och utveckling inom det området. Detta är ett ansvar för såväl näringen som staten. anser att staten måste öka anslagen till forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. Syftet är att stärka näringens konkurrenskraft genom att bland annat förstärka vidareförädlingen. vill även betona vikten av att initiativ tas för att öka EU:s insatser och medfinansiering inom jordbruks- och livsmedelsforskningen. Vid en internationell jämförelse satsas små resurser på den tillämpade forskningen inom jordbruks- och livsmedelsnäringen i . förordar en översyn av den tillämpade forskningen inom området för att göra det möjligt att bedöma vilka satsningar som bör genomföras. Bioråvaror kommer att få en allt större betydelse, både inom livsmedelsproduktion och energiframställning och som industriråvara. anser att det är av största betydelse att det satsas stora resurser på forskning och utveckling inom detta område för att utnyttja de goda förutsättningarna för produktion och vidareförädling av bioråvaror som finns i . Ambitionen måste vara att skall vara världsledande inom området. Förutsättningarna är goda för många nya arbetstillfällen. Sammanfattningsvis vill främja forskning och utveckling genom bl.a. följande åtgärder: Inrätta en fond för småskalig livsmedelsförädling. Arbeta för en mångfald av forskningsinriktningar, t.ex. ekologiskt jordbruk, trädgårdsproduktion och nya grödor. Stödja och utveckla naturbruksskolornas roll för de gröna näringarna. Öka EU:s insatser inom jordbruks- och livsmedelsforskningen. Utöka resurserna till forskningen för bioteknik. Vad som ovan anförs om en översyn och ökning av forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin bör ges regeringen till känna. 10.1 Breddad och ökad forskning om ekologiskt lantbruk Om andelen ekologisk produktion skall kunna ökas krävs också en ökad forskning inom området. Den blygsamma tilldelningen av forskningsresurser till Statens () forskning om ekologisk produktion har varit blygsam och har inte gått hand i hand med 20 %-målet. har länge förespråkat en satsning på forskning om ekologisk produktion och välkomnar därför regeringens förslag om att permanenta anslagen till SLU:s forskning inom området. anser att det är viktigt med en mångfald av forskningsinriktningar på detta område. påtalade vikten av att andra forskningsinstitutioner än de statliga som är verksamma inom området också får basanslag. vid i är ett sådant exempel. Vi menar att det finns starka skäl som talar för att nämnda forskningsinstitut får ett basanslag för sin forskning. Resurserna till forskning om ekologiskt jordbruk bör ökas för att möjliggöra detta. Vad som ovan anförs om att bredda och öka forskningen om ekologiskt lantbruk bör ges regeringen till känna. 10.2 Minska näringsläckaget från jordbruket I förslag till ny jordbrukspolitik föreslås en successiv nedskärning av direktstöden , det är en bra inriktning under förutsättning att pengarna istället inriktas på miljöåtgärder och landsbygdsutveckling. En betydande del av dessa miljöåtgärder bör inriktas på att minska läckaget av närsalter från jordbruksmark. Inriktningen bör vara att stimulera användning av fånggrödor samt minska kvävegivorna genom rådgivning och ökad användning av växtnäringsbalanser. Projektet kan tjäna som förebild. Greppa Näringen, som är den hittills största satsning som gjorts för att minska näringsläckage från jordbruket, är ett samarbete mellan länsstyrelserna i , , , , och samt , LRF och ett stort antal företag i lantbruksbranschen. En viktig grund för projektet är de miljöstöd för odling av fånggrödor som kan sökas av jordbrukare i de nämnda länen. Detta stöd har blivit en succé. Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull tappa i avkastning. Därför är det olyckligt att den begränsat möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor till , , , , och . har i en tidigare motion yrkat på att stödet för odling av fånggrödor utvidgas så att jordbruksområdena runt , , och omfattas helt och hållet, men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 11 Säkerställ framtidens lantbrukare Att jordbruket upplevs som en framtidsnäring är naturligtvis viktigt för att yngre människor ska våga satsa på näringen. Detta understryker ytterligare behovet av att svenskt lantbruk ges villkor likvärdiga med sina konkurrenters. Regeringens dåliga behandling av svenskt jordbruk är således inte bara ett hot mot aktiva lantbrukare utan också mot framtida lantbrukare. Utan likvärdiga villkor kommer många att se sig om efter andra yrken. I tider då alltfler små lantbruk läggs ned försvåras möjligheterna för unga människor som vill bli lantbrukare att kunna starta egen verksamhet. De som inte kan ta över en gård från någon i sin släkt kan ha svårt att finna finansiering för köp av de större enheter som växer fram. Denna utveckling är oroande om man ser till framtidens behov av yngre människor i lantbruksnäringen. Startstöd och andra liknande inslag har en viktig roll att fylla för att garantera återväxten. Det är viktigt att dessa funktioner inte urholkas. Det maximala beloppet för startstöd bör höjas till samma nivå som EU-förordningen anger. Detta bör ges regeringen till känna. 11.1 Kompetensutveckling för de areella näringarna har allt färre av de studerande vid naturbruksgymnasierna valt utbildningar med jordbruksinriktning. Detta kan i förlängningen leda till problem med nyrekrytering inom jordbruket och dessutom försvåra möjligheterna att anställa kompetent personal inom näringen. För att vända den negativa utvecklingen är det viktigt att inställningen till jordbruksföretagande förändras. Både näringen och samhället i övrigt har ett ansvar för att beskriva de framtidsmöjligheter som finns inom de biobaserade näringarna. finns en tendens att alltför mycket fokuseras på de problem och svårigheter som näringen belastas av. En förutsättning för att fler skall satsa på ett jobb inom jordbruksnäringen är att det bedrivs en långsiktig jordbrukspolitik som syftar till att utveckla, inte avveckla, näringen. gör människor ett senare val av yrkesväg än vad man gjorde tidigare. Det kan innebära att man efter genomförd gymnasieutbildning kanske arbetar eller studerar vidare för att sedan upptäcka att det är inom lantbruket man vill förlägga sin yrkeskarriär. kan då denna väg vara stängd då man har en utbildning som förhindrar att man går ytterligare en utbildning. Det är därför, särskilt inom denna sektor, av stor betydelse att behovet av ett sent yrkesval med tillgång till yrkesinriktad grund- och vidareutbildning inom lantbrukssektorn garanteras, oberoende av individens tidigare val av gymnasieutbildning. Vad som ovan anförs om ökad tillgänglighet av vuxenutbildning inom lantbrukssektorn bör ges regeringen till känna. 11.2 Social dimension i lantbruket Lantbruksyrket innebär både frihet och ofrihet. Denna paradox har sin naturliga förklaring. som djur måste skötas finns det också möjligheter att styra sin arbetstid, något som många upplever som en frihet. Att arbeta med djur och bruka jorden är något som många uppskattar och för många kan detta vara en drivkraft för att fortsätta med lantbruk trots bristande lönsamhet. Att vara lantbrukare kan dock vara ett ensamt jobb. När alltfler lantbruk läggs ned förstärks denna ensamhet då färre lantbrukare finns i närområdet. Denna sociala dimension på nedläggningarna av svenska lantbruk är ofta bortglömd. Men den är likafullt viktig. Sociala kontakter i arbetslivet uppmuntras i många yrken och är kanske allra viktigast för dem som har yrken med stor del ensamarbete. Olika former av social kontakt måste uppmuntras för att minska ensamheten hos lantbrukarna i arbetslivet. Mötesplatser måste skapas. Pälsfarmarna har varit en omdiskuterad näring. Regeringen har skjutit upp obehagliga beslut och skall den utredning som just nu genomförs presenteras. vill nu se att regeringen tydligt deklarerar sin ställning i denna fråga. Det finns flera perspektiv, dels ett näringsperspektiv, dels ett djurskyddsperspektiv, när det gäller pälsfarmarnas vara eller icke vara. Även om vi i skulle göra det olagligt med pälsfarmar, så innebär inte det att efterfrågan av päls upphör i vårt land. Många länder, däribland våra grannländer, har pälsfarmar. Om svenska pälsfarmar ska förbjudas krävs även att dessa länder inför förbud. Det är även viktigt i sammanhanget att komma ihåg att pälsfarmning utgör en viktig näring vilken familjer får sin inkomst från, särskilt i glesbygden i vissa delar av landet. Att enskilda företagare drabbas av vissa medborgares utomparlamentariska metoder, för att försöka stoppa pälsfarmarna, kan under inga omständigheter accepteras. För yrkanden om detta hänvisar vi till motion angående äganderätt. Ett svenskt lagförbud mot pälsfarmar skulle med hög sannolikhet innebära att istället ökar importen av päls från andra länder eftersom det trots allt finns en efterfrågan. Då skulle vi få sämre kontroll över hur djuren har behandlats. Eftersom har en striktare djurskyddslag än många andra länder anser vi att det är bättre att kontrollera pälsfarmar med svenska lagar och tillsynskrav. Politiker kan via tillsynsmyndigheter se till att lagar efterlevs, men det är ändå konsumenterna genom sitt handlande som avgör vad som ska respektive inte ska säljas på marknaden. Med andra ord: pälsindustrins vara eller icke vara måste i slutänden avgöras av oss konsumenter. Tills vidare kan vi genom våra djurskyddsinspektörer se till att djuren behandlas enligt de lagkrav som gäller. förlitar sig på expertis beträffande pälsfarmning. om minkhållning redovisar bl.a. att mink som hålls för pälsproduktion har stereotypa och onormala beteenden. Ett antal förbättringsförslag har lagts fram, t.ex. förbättringar av rörelse- och sysselsättningsbehov. Därutöver finns många andra forskarrön och experter som har delade meningar kring minkfarmar. framhåller dock att det behövs mer forskning för att se om grundläggande behov är tillgodosett enligt djurskyddslagens fjärde paragraf. Likaså anser vi att det behövs mer forskning eftersom det fortfarande råder många olika meningar kring detta. Vad som ovan anförs om att utöka forskningen kring djurskyddsaspekterna beträffande pälsfarmar bör ges regeringen till känna. En god infrastruktur är en grundförutsättning för företagande och boende i alla delar av landet. Jord- och skogsbruk är precis som alla andra företag beroende av en väl fungerande infrastruktur för sin fortlevnad. Dålig vägstandard hotar framkomligheten för transporter. Regeringen har föreslagit att många statliga vägar ska omvandlas till enskilda vägar. En sådan överföring kan bli förödande för berörda bygder, företag och människor. Ett väl fungerande nät av enskilda vägar är otroligt viktiga för fast- och fritidsboende, turister, företag och hela näringsgrenar. Jord- och skogsbruksnäringen, turistnäringen m.m. är på sina håll i landet mycket dominerande varför ett eftersatt underhåll av det enskilda vägnätet kan få mycket stora negativa regionala och sociala effekter. En vettigare förändring kunde vara att staten behåller ägandet men i ökad utsträckning köper skötselansvaret från närliggande enskilda vägsamfälligheter. IT och utbyggnaden av får en allt viktigare roll för det svenska jord- och skogsbruket. Tillgång till snabb och säker kommunikation är oerhört viktigt. är det lätt att konstatera att regeringens IT-politik är ett fiasko. Alla delar av landet kommer inte att få bredband och främst är det landsbygden som drabbas. arbetar för att alla delar av landet ska få del av den nya tekniken. krav om en digital allemansrätt är mycket viktigt för landets alla jord- och skogsbruksföretag. En förbättrad infrastruktur där lika villkor kan tillhandahållas i hela landet till bra vägar och digitala lösningar är avgörande för människor och företag i alla delar av landet. Yrkande beträffande infrastrukturens betydelse för bl.a. jord- och skogsbruket hänvisas till regionalpolitiska motion. 12 Integrera hästen i jordbrukspolitiken Hästen blir ett allt viktigare inslag i jordbruket och på den svenska landsbygden. Det är positivt att jordbrukets bas på olika sätt breddas. Likaså är det ökande antalet hästar positivt för det öppna landskapet och därmed den biologiska mångfalden. Vi anser att detta bör visa sig i jordbrukspolitiken. Det är hög tid att betrakta den moderna hästnäringen som en betydande resurs när det gäller att utveckla jordbruket, landsbygden och miljön. Hästen är en motor för ekonomisk utveckling på landsbygden, vilket måste tydliggöras och erkännas. Det är förvånande att regeringen inte tar den stora svenska hästnäringen på större allvar. Enbart trav-, galopp- och ridhästarna, cirka 225.000, är svenskt jordbruks fjärde största inkomstkälla och hästsporten är en växande folkrörelse. behöver en sammanhållen hästpolitik, inte minst då hästnäringen i hög grad också bidrar till att minska de regionala klyftorna i landet. För att näringen och sporten ska kunna utvecklas krävs att de ekonomiska villkoren för näringsidkarna och arrangörerna förbättras. Det handlar om att ge lika villkor för småföretagarna, enklare regler, lika villkor i skattelagstiftningen och i de sociala trygghetssystemen. Vi behöver en översyn av totalisatorskatten och ATG måste få bättre möjligheter att konkurrera på den internationella spelmarknaden i en öppen konkurrens. Regeringen måste riva hindren för hästsporten! En positiv utveckling för hästnäringen är inte bara en ekonomisk fråga, det är också en fråga om livskvalitet. Många människor har häst i hobby- och fritidssammanhang. Genom att människor, främst yngre kvinnor, får bra möjligheter att utöva sin hobby kan landsbygden hållas levande. Detta är bra för alla landsbygdsföretag. Förbättringar för ridsporten måste också ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Bland alla de aktiva ungdomarna inom ridsporten är unga tjejer klart dominerande. Jämfört med de resurser som samhället satsar på fotboll eller andra typiska pojksporter drar tjejerna det kortaste strået. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att integrera hästen i jordbrukspolitiken och skapa en mer sammanhållen hästpolitik bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Livskraftiga fiskbestånd är viktiga såväl för att säkra den biologiska mångfalden som för att utveckla svenskt fiske och fiskeindustri. En klok förvaltning av våra fiskbestånd är en förutsättning för att kunna utveckla svensk fiskenäring, som vi säkrar den biologiska mångfalden. I förvaltningsplanerna kan ingå tidsbegränsade stopp , skyddande av särskilt viktiga lekområden, höjandet av minimimått, utvecklande av selektiva redskap. I enlighet med EU:s gemensamma fiskeripolitik (CFP) är uppdraget att involvera yrkesfisket i förvaltningsprocessen. Därför är det anmärkningsvärt och måste uppmärksammas att inte har följt reglerna i CFP vad gäller ändrade trålgränser. Det är ytterst betydelsefullt för tilltron till fiskepolitiken att man kan komma tillrätta med det omfattande svartfisket. Det krävs bindande internationella överenskommelser och ökat internationellt samarbete för att långsiktigt säkra fiskbestånden och fiskets utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Svensk fiskenäring är ett betydelsefullt sätt att nyttja naturens resurser för att skapa arbete och tillväxt. För många samhällen runt våra kuster är fisket med anslutande verksamhet mycket viktigt för den ekonomiska utvecklingen. Den ryckighet och kortsiktighet som präglat det senaste årets svenska fiskepolitik riskerar att få förödande konsekvenser. Ensidiga svenska stopp är ur alla synvinklar olyckliga, de riskerar att slå ut svenskt yrkesfiske och svensk fiskindustri. Ytterligare en konsekvens av den kortsiktiga och ensidiga politiken är att möjlighet att nå framgångar med internationella överenskommelser kraftigt minskar. Man måste arbeta med långsiktiga förvaltningsplaner av fiskbestånden som säkrar beståndens fortlevnad, som fisket med anslutande näringar ges möjlighet att utveckla sin verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 13.1 Utbildningsbehovet inom fiskerinäringen Fiskerinäringen är i stort behov av utbildningsmöjligheter. Detta främst för att näringen själv skall kunna gå i takt med den ständiga förändringen som påverkar näringens utvecklingsmöjligheter. Det kan vara såväl konkret kompetens som krävs för att kunna verka som aktiv yrkesfiskare som möjligheterna att möta behovet av karriärmöjligheter inom en näringsgren som ständigt kräver förnyelse. Det gäller utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom näringen och utbildning för att möta behovet av nyrekrytering och en yngre generation. har fört noggrann statistik över dioxinhalterna i Östersjöfisk. Dessa halter påvisar högre dioxinvärden än vad som tillåts inom EU. har fått beviljat ett tillfälligt undantag för dioxinvärden i fisk. Vid en kontrollstation 2004 ska dioxinhalten åter redovisas och 2006 ska nya EU-förhandlingar i dioxinfrågan behandlas. Vi anser av flera anledningar att det är rimligt med undantag för gränsvärden som har förhandlat sig till, framför allt av den anledningen att mätresultaten för dioxinhalter mycket väl kan påverkas av att vi genomför noggrannare och pålitligare mätmetoder jämfört med många andra länder. De länder som inte tillämpar lika noggranna och tillförlitliga mätmetoder kan alltså undgå EU:s restriktioner trots att de eventuellt kan ha ännu högre dioxinhalter i fisken än vad har. Naturligtvis tar vi dioxinhalterna i fisk bör ges regeringen till känna på största allvar och därför måste EU:s fiskepolitik ses över. har i tidigare motioner yrkat på att vad som ovan anförs om att EU ställer lika villkor för medlemsländerna vad gäller mätmetoderna, mättiderna och mätplatserna för dioxin i fisk bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Oavsett hur ansvarsförhållandet ser ut mellan förändringar i havsmiljön och fisket är dagens fisketryck totalt sett för hårt. Den gemensamma fiskepolitiken och därmed fisket måste bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt i fråga om utnyttjandet av fiskeresurserna, annars har varken fiskbestånden eller fiskarna någon framtid. Åtgärder som syftar till att förhindra oregistrerat fiske (svartfiske) måste stimuleras. Detta bör ges regeringen till känna. För ytterligare yrkanden i detta avseende hänvisas till Östersjömotion. 14 Växtkraft i skogsbruket Ett hållbart skogsbruk är en förutsättning för en ekonomisk tillväxt. Utkomsten av skogen har stor betydelse för ekonomi och näringen måste få fortsätta att utvecklas. Ett hållbart skogsbruk har under århundraden bedrivits i de svenska skogarna. De marknadskrafter som certifierar skogsbruket med FSC och PEFC kan förhoppningsvis rätta till de delar av skogsbruket som spårat ur från uthållighetens bana. Det är viktigt att slå fast att staten har ett övergripande ansvar för skyddet av den biologiska mångfalden och för att den enskilde markägaren inte ska hamna i kläm. För att komma till rätta med problemet att s.k. skogsklippare köper upp skog och avverkar den, utan någon hänsyn till uthålligt skogsbruk och det lokala samhället, krävs skärpningar i lagstiftningen. I skogslagstiftningen måste kraven på återbeskogning tydliggöras. Det är även angeläget att se över möjligheten att låta avsättning för återbeskogning följa fastigheten. Uttag av skog skall inte få göras innan man fått lagfart på fastigheten. Dessutom måste boplikten i jordförvärvslagen följas och tillämpas. För yrkanden och ytterligare argumentation mot skogsklippare hänvisas till motion om äganderätt.