mot · GR02Ub439 · 2003-10-07 00:00:00 — har kritiserat skolhuvudmännen för att rektorerna fått administrativa uppgifter i sådan utsträckning att det pedagogiska ledarskapet blivit lidande. menar att det måste skapas förutsättningar för skolledaren att vara närvarande i vardagsarbetet. Svensk skola behöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ett skolområde bör inte vara större än att skolledaren hinner vara pedagogisk ledare och inspiratör men också administratör och ekonomisk förvaltare. Vid större skolenheter bör biträdande rektorer eller liknande finnas. Det är nödvändigt att varje skola leds av personer som har god kännedom om barns och ungdomars utveckling och ett stort pedagogiskt kunnande. Personalen bör kunna förvänta sig att rektorn har en pedagogisk utbildning som minst motsvarar utbildningen hos dem han eller hon ska leda. Rektorer måste också ha goda ledaregenskaper så att de i verklig mening kan vara ledare för såväl skolans pedagogiska som administrativa verksamhet. Det är dock viktigt att inte det pedagogiska ledarskapet får stå tillbaka för en ökande börda av administrativa uppgifter. Fler administrativa uppgifter bör utföras av andra än rektorn. Eftersom rektor ska finnas mitt inne i verksamheten får inte ansvarsområdet vara större än att han/hon kan vara väl förtrogen med verksamheten. I skolledningen kan rektor kompletteras av ledare med särskilt ansvar för ekonomiska och andra administrativa uppgifter. För att ytterligare utveckla rektorsrollen föreslår att skolledarutbildningen ses över. En rektor ska för att anställas som rektor ha en särskild rektorsexamen från nämnda skolledning. Elevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet. Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt som ofta inte tillfredsställs. Den elevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med vuxna som bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet de besitter har de också kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd de behöver. Kommunerna måste tillförsäkra elevvårdspersonal erforderlig handledning och stöd i sitt arbete. Skolan bör samverka med andra förvaltningar, inte minst socialförvaltningen, för barnets bästa. Sådana försök pågår runt om i landet i olika skepnader. ser mycket positivt på detta och vill att fler kommuner ska följa efter. Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden. Många av dessa tjänster har dragits in. Enligt lider av alla barn och ungdomar av psykiska problem. Detta är en verklighet som vi inte kan blunda för och som ställer krav på politiker på alla nivåer. För att bristen på elevvårdspersonal ska kunna åtgärdas i berörda kommuner föreslår i sitt budgetalternativ mer resurser till kommunerna än regeringen. 11 Skolgårdar och klassrum en miljö för lärande Skolan är största arbetsplats. En god fysisk miljö är viktig också ur pedagogisk synvinkel. En fräsch funktionell skolmiljö inbjuder både till arbete och ansvarstagande. Miljön påverkar inte bara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Allergiproblem hos barn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan att deras besvär förvärras. Elever har rätt att kräva en bra arbetsmiljö. Elever omfattas av arbetsmiljölagen från årskurs ett och kan i princip vända sig direkt till . Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor har fortfarande stora brister. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete av föräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar till trivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklart också för lek och avkoppling. är elever fria att välja vilken skola de vill gå i, vilket skapat dynamik i det svenska skolväsendet. Men det finns vissa förhållanden som begränsar elevers reella möjlighet att välja. Ett exempel är att en kommun är skyldig att ordna skolskjuts åt barn till den närmaste kommunala skolan, men de är inte skyldiga att ordna skjuts om ett barn väljer att gå i en annan skola eller en fristående skola. Detta ser som inte helt tillfredsställande, och föreslår därför att kommunen ska vara skyldig att betala skolskjuts även till en fristående skola eller annan skola, så länge det inte innebär en merkostnad för kommunen. Om en elev som till exempel får busskort för att åka till den närmaste kommunala skolan börjar på en fristående skola dit han eller hon kan åka på samma busskort, ska busskortet inte dras in, vilket sker . Vid val av annan skola än den närmast belägna anser vi det vara rimligt att kommunen står för resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola. Resten av kostnaden får bekostas av elevens föräldrar. 13 Skolan, en del av samhället Skolan är hela samhällets angelägenhet. Det är viktigt att skolan är öppen för samarbete. Skolan bör tillsammans med näringslivet utforma program för elevers kontakt med arbetslivet. Eleverna behöver kunskap såväl om hur det omkringliggande näringslivet ser ut som om arbetslivets krav och villkor. Positiva erfarenheter finns från äldre elever som haft en personlig vuxen i arbetslivet, i samband med perioder av anpassad studiegång. Föreningar och organisationer ska ses som en resurs i skolarbetet och vara välkomna till skolan. Elevers sammanträffanden med eldsjälar kan få betydelse för livet. ser mycket positivt på skolor som erbjuder pryoverksamhet inom den ideella sektorn. Det bör också finnas möjlighet att till exempel elevens fria val hjälpa till inom en förening eller inom sjukvård och omsorg . Detta tror vi skulle vara en nyttig erfarenhet för många elever som det är en samhällsnyttig insats. har många skolor på försök anställt äldre personer som en resurs i skolan. Försöken har varit positiva. Ett initiativ som har varit mycket lyckat är föreningen för barnen, en organisation från som sprids även till andra städer. Föreningen rekryterar mogna män som klassmorfäder till . Verksamheten har pågått . anser att tanken på klassmorfar bör utvecklas ytterligare. Det är dock viktigt att påpeka att dessa personer inte är där i stället för lärare med formell utbildning, eller kan ses som en billig vikariepool. Deras uppgift är att vara en resurs för barnen och också för den pedagogiskt utbildade och ansvariga personalen, som förbättrar deras möjlighet till pedagogiskt arbete. Det är också värdefullt att elever i kan få närmare kontakt med äldre människor för att på så sätt minska avståndet mellan generationerna. 14.1 Den målstyrda skolan När kommunerna övertog huvudmannaskapet för skolan och ansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolorna var syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning inom skolväsendet. Intentionerna med reformen har ännu inte förverkligats fullt ut. Både roll- och ansvarsfördelning måste bli tydligare. De kommunala skolorna måste få större frihet att besluta om sina egna angelägenheter. De politiska nämndernas makt över de enskilda kommunala skolorna bör minska till förmån för ökat lokalt självstyre på varje skola. Vi vill att varje skola ska ha en styrelse. I styrelsen som skall ledas av rektor, kan finnas representanter för personal, elever och föräldrar. Även andra intressenter som representanter för näringslivet från orten, elever som tidigare gått på skolan eller släktingar som mor- eller farföräldrar bör kunna förekomma. Styrelsens uppgift skall vara att arbeta för skolans bästa. Att föräldrar kan vara i majoritet är en möjlig konstruktion. Rektor och styrelsen bör utifrån den ekonomiska ram och de mål som är uppsatta vara fria att själva besluta om och utforma skolans verksamhet. Kommunen i sin tur ska ansvara för de ekonomiska ramarna samt för uppföljning och utvärdering. Staten ska slutligen ansvara för lagar och styrdokument som skollag, läroplaner, kursplaner och skolförordningar. Staten ska även ha tillsyns-, uppföljnings- och utvärderingsansvar på ett nationellt plan. Detta skulle vara ett steg i rätt riktning mot ökat lokalt självstyre för varje skola samt en klarare roll- och ansvarsfördelning mellan de olika beslutsnivåerna i samhället. I den decentraliserade organisationen skapades som sektorsmyndighet. Från början var roll gentemot enskilda skolor passiv. stannade vid kommungränsen. har ett antal utredningar, både från revisorer och framhållit behovet av en större betoning på tillsyn och kontroll. kom med rapporten . Rapporten är mycket kritisk mot tillsyn av skolan och konstaterar att de granskar detaljer och marginella frågor, men inte själva verksamheten. Vidare låter de kommunerna själva välja vilka skolor som skall granskas respektive vilka personer som intervjuas, vilket gör att de letar där det är som ljusast. renodlades uppgifter i samband med att Myndigheten för skolutveckling inrättades. anser att det är positivt att nu får en mer renodlad roll vad gäller tillsyn av skolor. Vi vill dock betona att tillsynen ska gälla alla skolor oavsett huvudman. Socialdemokraterna tycks mest vara intresserade av att granska de fristående skolorna och då i första hand de med konfessionell inriktning. vill betona alla skolors likhet inför lagen. fungerar som stabsorgan till regeringen, vilket gör att verket har en ofri roll. Detta försämrar verkets trovärdighet och försvårar kritik mot regeringen. anser att behöver ha en friare roll gentemot regeringen och att verket inte bör vara stabsorgan. 14.3 Viktiga områden för kvalitetsgranskning Ett viktigt område för kvalitetsgranskning är hur de ämnen som är förlagda i block behandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som till exempel geografi och religionskunskap lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av till exempel fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. Det är olyckligt att på regeringens förslag beslutat återgå till möjligheten att ge blockbetyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inom blocket blir osynliga. anser att varje ämne ska betygsättas för sig. Ämnet idrott och hälsa har utökats i skolan, men fått fler teoretiska inslag. Behovet av rörelse har fått ny aktualitet genom larmrapporterna om att barn och ungdomar tillbringar mer tid med stillasittande aktivitet och mindre tid med fysisk aktivitet . Att alltfler barn drabbas av fetma i tidig ålder tyder på brister i skolans roll som främjare av en god livsstil. Även hem- och konsumentkunskapens roll som förmedlare i kunskaper om näringsläran är viktig i detta sammanhang. Skolans roll ur ett folkhälsoperspektiv bör granskas, och regeringen bör återkomma med förslag till hur detta ska beaktas. är kritiskt till utformningen av det specialdestinerade bidraget till skolor. Resursförstärkningen får endast användas till personalförstärkningar i skolan. Kommunerna måste ansöka om pengarna och verifiera användningen. ställer sig positiva till att mer pengar satsas på skolan, men anser att det är fel av regeringen att centralstyra resurserna. Kommunerna vet bäst hur behoven ser ut i den egna skolan. Regeringen gör intrång i det kommunala självstyret. En skola som exempelvis redan satsat pengar på personal och som egentligen har behov av nya läromedel får inte en krona, om de inte nyanställer ännu mer personal. Samma sak gäller för den skola som har ett vikande elevantal och som har stort behov av att renovera lokalerna. De tvingas att nyanställa istället, om de vill ha del av bidragen. Enligt Kommunförbundets rapport om skola och barnomsorg överväger flera kommuner att tacka nej till specialdestinerade bidrag på grund av att de konserverar och försvårar den kommunala utvecklingen. anslår mer resurser till kommunerna än regeringen, men överlåter åt dem att avgöra hur de ska användas. Regeringen bör göra på samma sätt. 14.5 Elevers inflytande och ansvar Eleverna har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. I ska inflytandets omfattning och utformning anpassas efter elevernas ålder och mognad. Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. För att elevmedverkan och elevinflytande ska utvecklas genom skolåren behövs mer av fasthet och struktur. Mål och visioner måste tydliggöras och etappvis utvecklas. Skolledare, lärare och övrig personal måste ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. Elevrådsarbete ska kunna ske på skoltid och uppmuntras av alla vuxna. Eleverna måste känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Inflytandet bör gälla såväl organisation som undervisning. Positiva erfarenheter finns också från skolor där elever medverkar vid tjänstetillsättningar vilket anser vara mycket tillfredsställande eftersom eleverna är de som direkt berörs av en ny lärartjänst. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret. 14.6 Föräldrars inflytande och ansvar Föräldrarna är de viktigaste personerna i barnens liv. De har huvudansvaret för deras vård och uppfostran. Skolan är ett stöd och ett komplement till föräldrarnas insatser. Det är en uppfattning som ansluter väl till FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter, som har ställt sig bakom. Där sägs bland annat att rätten att välja den undervisning, som ska ges åt barnen, i främsta rummet tillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också till konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna, som är svensk lag. Forskning visar att föräldrars intresse för sina barns skolgång är avgörande för hur barnen trivs och efter sina förutsättningar lyckas i skolan. Föräldrar ska ha möjlighet att vara delaktiga i skolvardagen. Det underlättar samarbetet mellan hem och skola att miljön är bekant och att de vuxna känner varandra. Föräldrars rätt till information och medinflytande i skolan behöver stärkas. Om en elevs föräldrar separerat och bor på olika adresser ska information skickas till båda adresserna. Föräldrarna är också en kanal i arbetet med att öppna skolan mot det omgivande samhället. Deras intressen, kunskap och kapacitet ska tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnens vardag. menar att vårdnadshavares medgivande för placering i särskola är en självklarhet, och att det förlängda försök som pågår bör permanentas. Att få välja skola är en självklarhet för . Mångfalden av skolor berikar och ger den enskilda eleven, oavsett ekonomiska förutsättningar, möjlighet att få en utbildning som passar just honom eller henne. De internationella konventioner som refererats tidigare ligger också till grund för rätten att fritt välja skola. Det är viktigt att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande och bidrag ska utformas så att de inte hindrar möjligheten att starta och driva en fristående skola. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor i motionen Ub378. har många oroande siffror presenterats rörande barns och ungdomars inställning till alkohol, narkotika och tobak. Undersökningar och rapporter visar att alltfler ungdomar röker (ökningen är störst bland flickor), konsumerar stora mängder alkohol och prövar narkotika. Vid en undersökning i av 9 000 elever i årskurs nio och gymnasiets årskurs två framkom att var fjärde 17-åring har prövat narkotika och mer än var fjärde niondeklassare regelbundet dricker sig berusad. Sedan motsvarande undersökning gjordes har siffrorna ökat markant. Detta visar att tillgången på droger och alkohol har ökat samt att inställningen till framför allt narkotika förändrats. Samhället har intagit en mer drogliberal inställning vilket naturligtvis även påverkar ungdomar. Utvecklingen är mycket oroande och vi anser att skolorna måste ta ett större ansvar och förbättra sin ANT-undervisning. Ungdomars inställning till droger kan inte påverkas enbart genom kunskap. Istället måste skolan ta sig att föra samtal och diskussioner med eleverna om droger och deras effekter på den enskilde och på samhället. Kompetensen hos ungdomsmottagningar och skolhälsovård borde bättre tas till vara vid denna typ av undervisning.