mot · GR02A308 · 2003-10-07 00:00:00 — Äldre personer är en resurs också på arbetsmarknaden. För är det viktigt att frihet och trygghet präglar den svenska arbetsmarknaden. Äldre personer ska kunna anpassa sitt arbete utifrån sin egen unika situation. Vill man trappa ner sin arbetstid före pensioneringen ska man kunna göra det. Om man vill forsätta arbeta även efter ordinarie pensionsålder ska man kunna göra det. Att människors inflytande över sin egen vardag ökar är ett värde i sig. Befolkningsprognoserna visar dessutom på behovet av att fler arbetar för att klara framtidens välfärd, bland annat därför är det viktigt att underlätta för äldre på arbetsmarknaden. Den faktiska pensionsåldern är . som många äldre vill arbeta mer är det många som vill trappa ned. föreslår i denna motion följande 11 konkreta åtgärder för att underlätta för de äldre att vilja, orka och kunna arbeta så länge som de önskar och på de vilkor som passar dem. Diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid . Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre. Eget företagande bör uppmuntras genom att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Den som bara har en uppdragsgivare ska kunna få F-skattsedel. Ett mer hälsofrämjande arbetsliv. Informationskampanj om äldre i arbetslivet. för god seniorpolitik. Kontinuerlig kompetensutveckling via ett individuellt kompetenssparande. Nej till den förlängda sjuklöneperioden. Inför en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring. Ingrip mot avtalspensionssystem som gör det betydligt dyrare för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Den demografiska verkligheten 4 5 Sysselsättningen för äldre personer 4 6 De äldre behövs i arbetslivet 5 7 Goda exempel 6 8 Frihet och trygghet för äldre på arbetsmarknaden 7 8.1 Diskrimineringslagstiftningen måste också gälla äldre 7 8.2 Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid 8 8.3 Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre 8 8.4 Lättare att starta eget 8 8.5 Mer hälsofrämjande arbetsliv 8 8.6 Informationskampanj om äldre i arbetslivet 9 8.7 för god seniorpolitik 9 8.8 Kontinuerlig kompetensutveckling 9 8.9 Nej till den förlängda sjuklöneperioden 9 8.11 Avskaffa hinder som försvårar för äldre arbetskraft att byta jobb 10 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förbud mot diskriminering av äldre i arbetslivet. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid från ålder.1 begär att regeringen lägger fram förslag om förenklade regler för att erhålla F-skattsedel, inte minst för äldre arbetskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en informationskampanj om vinsten av äldre i arbetslivet. begär att regeringen lägger fram förslag om att inrätta ett seniorkompetenscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontinuerlig kompetensutveckling och individuellt kompetenssparande. beslutar om en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod. begär att regeringen lägger fram förslag till en ny friskförsäkring.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att vidta åtgärder i syfte att minska skillnader beträffande kostnader som arbetsgivarna har för yngre och äldre arbetskraft.2 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. 2 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till SfU. 4 Den demografiska verkligheten I SCB:s prognos över befolkningsutvecklingen i kan två trender utläsas. För det första minskar befolkningen. För det andra ökar medellivslängden. konstaterar att befolkningen förväntas växa med eller 180 000 personer . kommer den grupp som är mest aktiv på arbetsmarknaden, personer , att minska med knappt 230 000 personer. Den grupp som ökar mest, 5564-åringarna, deltar i arbetskraften i mindre utsträckning och arbetar dessutom färre timmar än genomsnittet för befolkningen. Av befolkningen i åldern finns inte kvar på arbetsmarknaden. Den faktiska pensionsåldern ligger under , om man inkluderar personer som förtidspensioneras i tidig ålder. Bara var fjärde svensk arbetar fram till . Det finns alltså en stor potential av arbetskraft i åldern . I en enkät från Pensionsforum framkom att av cirka 600 tillfrågade 4565-åringar vill gå i pension vid eller tidigare. Orsakerna till att den faktiska pensionsåldern sjunker är flera, bland annat har en fysiskt eller psykiskt påfrestande arbetsmiljö tvingat många till förtidspensionering. 5 Sysselsättningen för äldre personer Den höga arbetslösheten har inneburit att många har erbjudits avgångsvederlag och garantipension. I samband med omorganisationer har äldre arbetskraft ofta erbjudits avtalspensioner. Det innebär att över tiotusen svenskar får betalt för att sluta arbeta. Dessa förtida pensionärer får ofta av sin tidigare lön för att inte arbeta före 65-årsdagen. Enligt en Sifo-undersökning har två av tre större arbetsgivare använt sig av avtalspensionering. Man kan också se hur arbetslösheten bland äldre steg . När arbetslösheten sedan vände nedåt gjorde den inte det i samma utsträckning för personer som för den övriga befolkningen. Många äldre har utbildningsinriktningar som inte är helt gångbara på dagens arbetsmarknad. Att dessa inte har kunnat komma ut i arbete, utan istället fastnat i långtidsarbetslöshet, visar att dagens arbetsmarknadspolitik inte klarar av sin uppgift. För dem i åldern är andelen långtidsinskrivna en bra bit över hälften av de inskrivna. Detta gäller både äldre män och kvinnor men andelen är något högre för äldre kvinnor. 6 De äldre behövs i arbetslivet Många äldre tvingas av ovan nämnda orsaker lämna arbetslivet tidigare än de själva vill. Förutsättningar måste skapas så att fler kan vara kvar längre. Först och främst för att de själva så önskar, men också för att behovet av deras kompetens och insats är och kommer att vara stor. Andelen yrkesverksamma krymper nu som andelen pensionärer och studerande ökar. kommer att behöva fler som arbetar för att klara framtidens välfärd och tillväxt. I råder redan arbetskraftsbrist på vissa håll, som en mycket stor andel människor är arbetslösa, sjukskrivna eller sjukpensionerade. Denna situation hotar tillväxten och leder till stora påfrestningar på välfärdssystemen. beräknas antalet ålderspensionärer överstiga två miljoner. Enligt kommer äldrevårdskostnaderna att öka med i takt med att en allt större del av befolkningen blir och födelsetalen sjunker. har förmodligen inte bara utan även övriga brist på arbetskraft inom viktiga delar av arbetsmarknaden. I meddelande Mot ett för alla åldrar uppmanas medlemsländerna att vidta åtgärder som syftar till att upprätthålla de anställdas arbetsförmåga, att främja ett livslångt lärande, erbjuda en flexibel arbetsorganisation samt se över avgifts- och förmånssystemet i syfte att stärka incitamenten för arbete och fortbildning. Två undersökningar som gjort, en och en , visar att en del arbetsgivare är negativt inställda till äldre anställda. Enligt en enkät gjord av Pensionsforum , vill av arbetsgivarna inte anställa människor . Forskningen ser inga entydiga samband mellan ålder och prestationsförmåga. Arbetsprestationen kan både öka och minska med stigande ålder. Faktiska ålders-förändringar som minskad fysisk styrka, längre reaktionstider, ökat behov av återhämtning och liknande, kompenseras oftast genom ett mer rationellt arbetssätt med erfarenheten som bas. Äldre känner ofta mer ansvar och engagemang på arbetsplatsen. Människor som har balans mellan arbete och privatliv är mest produktiva. I en stor kunskapsöversikt om äldre arbetskraft i betonar professor vid finska arbetarskyddsstyrelsen att arbetsledning är den enskilt viktigaste faktorn för att få fler att orka till . Det är arbetsledaren som måste se människan, att olika åldrar, förutsättningar och kunskaper kräver olika uppgifter, men också olika bemötanden. I andra hand kommer, enligt , arbetets innehåll. Monotoni och stress förkortar arbetslivet. Möjlighet att lära nytt, att ha inflytande över arbetsuppgifter och över förläggning av sin arbetstid ökar orken och lusten att stanna . Det som därutöver har betydelse är den egna fysiska träningen som gör att kroppen orkar längre. Regler för god praxis för äldre på arbetsmarknaden är ett arbete som har genomförts på uppdrag av . Syftet var att hitta exempel på god praxis för att belysa att sådana initiativ existerar och se vilka slutsatser man kan dra av dessa. Åtta länder har varit involverade i projektet, däribland . Arbetsgivare, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, regeringstjänstemän och andra aktiva inom det arbetsmarknadspolitiska området har konsulterats under projektets gång. I En aktiv arbetsmarknadspolitik för den äldre befolkningen (officiella publikationer) konstaterar man bland annat att det är bråttom att omvärdera modellerna för tidig pensionering. Man påpekar också att möjligheterna för äldre att bli företagare måste bli bättre. Trots hög arbetslöshet så bedömer en stor del av arbetsgivarna, enligt SCB:s arbetskraftsbarometer, att det råder brist på arbetskraft. I en rapport från SCB presenteras beräkningar av nytillskottet av utbildade och arbetsmarknadens rekryteringsbehov (Utbildning och efterfrågan på arbetskraft. Beräkningarna bygger på en måttlig ökning av sysselsättningen i enlighet med de bedömningar som gjordes i den senaste långtidsutredningen. ser vi problem med arbetskraftsbrist inom vissa sektorer och i vissa regioner. Om SCB:s prognoser stämmer står vi inför stora problem. Att reformera arbetsmarknaden så att fler äldre personer kan vara kvar längre i arbetslivet är ett sätt att delvis lösa detta problem. kommun har erbjudit lärare delvis nya arbetsuppgifter på av arbetstiden. De äldre lärarna fick arbeta med mindre undervisningsgrupper, administration, skolbibliotek samt som mentorer åt nyutbildade. I bemanningsföretagen ser man stora fördelar med äldre arbetskraft. Vi vill stimulera äldre konsulter i vår bemanningsverksamhet att stanna kvar hos oss, för här är det kompetens och inte ålder som räknas. Man behöver en viss mognad för att hantera akuta situationer och det uppskattas av kunderna, säger , vice vd på . har ett par hundra konsulter som är ålderspensionärer. Många företag är beredda att ta på sig stora kostnader för att bli av med personal utan att undersöka alternativen. Kostnaderna för nyrekrytering och inskolning är ofta höga. Finns det ekonomiska vinster att göra om man tillhandahåller sådana arbetsvillkor att fler kan, vill och orkar arbeta kvar längre? Två finska företag, Fundia och , har genomfört ett arbetsmiljöprojekt . Den årliga vinsten skattades till fördelade enligt följande: minskade kostnader för pensionering , förbättrad produktivitet och minskad sjukfrånvaro . Den årliga kostnaden för projektet var . Försäkringsbolaget erbjuder sina medlemsföretag hjälp med att ta fram personalekonomiska nyckeltal, analysera dessa och följa upp resultaten. Inom företaget har man vidare tagit fram Sambandet, ett verktyg för att analysera och utveckla arbetsmiljö, hälsa och lönsamhet. I bygger man med statliga medel upp en elektronisk verktygslåda för att sprida information och inspirera arbetsgivare, fackliga företrädare och arbetsförmedlingar till att utveckla seniorpolitiken i arbetslivet. Gratis konsulthjälp erbjuds de arbetsgivare som vill utveckla seniorpolitiken på arbetsplatsen. I har organisationen uppgiften att förmedla kunskaper och erfarenheter samt stödja och inspirera arbetet med att utveckla personalpolitiken för de äldre. 8 Frihet och trygghet för äldre på arbetsmarknaden Människor utvecklas och förvärvar ny kunskap under hela sitt arbetsliv. Det innebär att äldre har stor kompetens och erfarenhet. Många av dem anser att deras kompetens och erfarenhet tas tillvara i alltför liten utsträckning. har äldre svårt att komma tillbaka till arbetslivet efter långtidssjukskrivning eller långtidsarbetslöshet. Äldre får ofta gå först när ett företag rationaliserar. Vi vill skapa möjlighet för fler äldre att delta i arbetslivet. Det handlar om att skapa goda förutsättningar för fler att kunna arbeta fram till den faktiska pensionsåldern , men också att fler ska vilja fortsätta fram till eller ännu längre. De äldre är inte en homogen grupp utan måste betraktas som enskilda individer. Ålder är inte en avgörande faktor för människors kapacitet på arbetsplatsen. Det visar aktuell forskning. Äldres erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare. Deras lojalitet och engagemang skapar stabilitet på arbetsplatsen. Den tendens som finns till åldersdiskriminering måste brytas. Människor i alla åldrar har olika önskemål om omfattning och förläggning av arbetstid. En del äldre längtar efter pensionärstillvaro medan andra har en stor del av sin sociala identitet på en arbetsplats. De önskar därför stanna på sin arbetsplats . Andra vill ha tid för barnbarn eller en hobbyaktivitet men också fortsatt kontakt med arbetslivet på deltid. Önskemålen ser olika ut. Därför måste också individen ha möjlighet att påverka när och hur övergången ska ske från arbetsliv till pensionärsliv. Övergången måste ha inslag av större flexibilitet så människor kan trappa ner successivt och inte över en enda natt såsom ofta sker. 8.1 Diskrimineringslagstiftningen måste också gälla äldre För att undvika att diskriminering av äldre sker bör diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Det bör göras så snabbt som möjligt. Ett EG-direktiv, 2000/78/EG av , som handlar om likabehandling med avseende på ålder utreds fortfarande. Inom flera EU-länder finns redan förbud mot åldersdiskriminering. 8.2 Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid Att möjliggöra för den enskilde att öka flexibiliteten vid övergången från heltidsarbete till ett liv med mer fritid är dock viktigt. Lagstadgad rätt bör därför införas att få gå ner i arbetstid . Med det nya pensionssystemet kan man själv, , välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag. Rätten att arbeta i mindre omfattning skulle möjliggöra för fler att delta i arbetslivet . Staten skulle dock inte skjuta till förlorad pension som blir följden av att man arbetar mindre. 8.3 Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre Personer som velat fortsätta sin anställning har inte tidigare fått göra det. välkomnar därför den nya lag som ger arbetstagare rätt att arbeta till . En undersökning från visar dessutom att svenska folket ställer sig positivt till att äldre stannar kvar i arbetslivet. Så många som av blivande pensionärer kunde tänka sig förvärvs- och/eller frivilligt arbete efter pensioneringen, enligt forskningsprojekt . En majoritet av dessa angav att andra faktorer än de rent ekonomiska var viktigast, exempelvis tillfälle till sociala kontakter eller möjlighet att få använda sina kunskaper. Det är viktigt att skapa positiva arbetsmiljöer där människor får känna sig delaktiga och uppskattade och där deras kompetens används. 8.4 Lättare att starta eget En del äldre, exempelvis avtalspensionärer, önskar använda sin kompetens på en friare och mer konsultartad basis. Eget företagande bör därför uppmuntras genom att lagen ändras så att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Exempelvis ska den som utför tjänster åt en tidigare arbetsgivare, eller den som bara har en enda uppdragsgivare, kunna få F-skattsedel. 8.5 Mer hälsofrämjande arbetsliv Det förebyggande arbetets betydelse kan inte överskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighet att genomföra Systematiskt arbetsmiljöarbete på varje arbetsplats. Hela personalen ska involveras i arbetet. Det ger en bra grund för en ökad medvetenhet om hur ett hälsofrämjande arbetsliv där människor trivs och mår bra skapas. 8.6 Informationskampanj om äldre i arbetslivet Alltför många äldre upplever att den arbetslivserfarenhet och de specifika kunskaper man har fått genom yrkesåren, tas tillvara i väldigt liten utsträckning. Omkring 2010 har fyrtiotalisterna lämnat arbetsmarknaden och in kommer då en stor ny ungdomsgeneration. De äldre som lämnar har erfarenhet som det kommer att ta tid innan de yngre förvärvar. Det är viktigt att vi på olika sätt tillvaratar de äldres kompetens och erfarenheter. Opinionsbildning och attitydförändring tar tid. Därför bör en informationskampanj om äldre i arbetslivet startas. Man bör marknadsföra forskning som tydligt visar att äldres erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare samt att deras lojalitet och engagemang skapar stabilitet på arbetsplatsen. Goda exempel på arbetsplatser med utvecklad seniorpolitik bör också ingå i den information som ska spridas. Det är också viktigt att involvera de fackliga organisationerna i kampanjen. 8.7 för god seniorpolitik Ett för utveckling av en god seniorpolitik i arbetslivet, efter norsk modell, bör prövas. Det kan med fördel samlokaliseras med . Arbetsgivare ska där kunna få konsultstöd och rådgivning vid introduktion och genomförande av en aktiv seniorpolitik vid företagen. Möjligheten till kontinuerlig fortbildning är viktig redan nu och än mer . Ny kunskap och ny teknik måste ständigt erövras genom arbetslivet. Ett individuellt kompetenssparande, enligt förslag, ger såväl den enskilde som arbetsgivare möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar för att spara ihop till perioder av kunskapsinhämtande. Det bidrar också till att äldre arbetskraft blir mer konkurrenskraftig när erfarenhet kan kombineras med färsk utbildning. principbeslut i frågan innebär att berättigad oro finns att den slutliga propositionen om individuellt kompetenssparande kommer att bli alltför begränsad i omfattning och flexibilitet. 8.9 Nej till den förlängda sjuklöneperioden Socialdemokraterna och deras stödpartier beslutade strax att förlänga sjuklöneperioden . Detta är ett hårt slag inte minst mot den äldre arbetskraften. Beslutet riskerar att leda till en gallring av arbetstagare. Vi ser hur avtalspensioner och förtidspensioner har lett till att allt fler äldre även fullt friska personer lämnar arbetslivet . bör besluta om en återgång till två veckors sjuklöneperiod. Det är ett oerhört lidande som arbetsrelaterad ohälsa orsakar för enskilda individer . Kostnaderna för sjukpenning och sjukersättning (förtidspension) beräknas till , vilket är en ökning med eller jämfört med . Det är enorma summor som ohälsan kostar för både företagare, enskilda och stat. Långtidssjukskrivningarna har ökat markant. Därför är det viktigt för samhället att belöna hälsofrämjande insatser i arbetslivet. Det gagnar först och främst individen och möjliggör som aktiv i arbetslivet. Det är också bra för samhällsekonomin. När arbetsrelaterad ohälsa inträffar är det viktigt med tidiga aktiva insatser och rehabilitering så man snabbt kan komma tillbaka till arbetslivet. Målet ska vara färre och kortare sjukfall. Vi anser att ökade resurser måste tillföras sjukvården för att köer ska kunna kortas. Verkligheten är dock att sjukskrivningskostnaderna ökar lavinartat som allt mindre resurser går till rehabilitering. Vi vill införa en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring, i linje med utredning (Rehabilitering till arbete; SOU 2000:78). Exakt hur denna ska utformas finns närmare preciserat i en särskild motion. anser att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga organen (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör som har ett sammanhållet ansvar för den sjukskrivnes rehabilitering. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även individen äger självfallet ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. satsar den kommande treårsperioden på rehabilitering och en ökad hälsa i arbetslivet. anser att denna satsning kan leda till stora vinster för enskilda människor och för den offentliga sektorn. 8.11 Avskaffa hinder som försvårar för äldre arbetskraft att byta jobb Negativa attityder till äldre arbetskraft är ett problem på arbetsmarknaden. () konstaterar i en rapport (2001:9) att av de svenska arbetsgivarna sällan, eller aldrig, anställer personer . Det är en av anledningarna till att sysselsättningen sjunker i den äldre arbetskraften. Det är troligt att höga kostnader för äldre arbetskraft är en orsak till dessa negativa attityder. Flera avtalspensionssystem är konstruerade så att premiekostnaden stiger med den anställdes ålder, vilket medför att den arbetsgivare som anställer en äldre person får betala en oproportionerligt stor del av pensionskostnaden. Pensionspremien grundar sig på lön, ålder och tidigare premieinbetalningar. I till Senior 2005 Äldre arbetskraft ur ett företagsekonomiskt perspektiv görs beräkningar av företagens kostnader för arbetskraft i olika åldrar. De jämför kostnaderna för en person som är 55+ med kostnaderna för en person som är <35. Exemplen grundar sig på en person med en medellön för respektive åldersgrupp. De största kostnadsskillnaderna kan härledas till att den äldre personen har högre lön. Förutom själva lönen stiger också arbetsgivaravgifterna, semesterersättningen och löneskatten. Dessutom är kostnaderna för korttidssjukfrånvaro något högre för personer 55+. Totalt sett beräknas en person 55+ att kosta sitt företag mer än en person <35 . I dessa kostnader ingår till exempel tjänstepensionspremien. Denna premie styrs av lön, ålder och tidigare premieinbetalningar. Även om en äldre person söker en tjänst och går ner i löneanspråk för att hamna på samma lönenivå som en person <35 blir kostnaderna för arbetsgivaren högre om denne anställer den äldre personen, eftersom kostnaden för tjänstepensionspremien är högre. Om arbetsgivaren anställer en 58-åring som arbetar fram till 65 blir tjänstepensionspremien högre än för en person som är <35 . Det finns inte heller någon möjlighet för den anställde att frånsäga sig pensionspremieinbetalningarna eftersom dessa är avtalsbundna. För att rätta till den typ av effekter som beskrivs ovan anser att regeringen bör ta initiativ till en översyn av avtalspensionernas effekt på den äldre arbetskraftens konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Översynen bör leda fram till överläggningar med arbetsmarknadens parter i syfte att minska skillnader som finns beträffande kostnader som arbetsgivarna har för yngre och äldre arbetskraft.