mot · GR02Ub273 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldelas vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blir universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall erhålla motsvarande stöd som andra lärosäten som tilldelats vetenskapsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör erhålla ett långsiktigt större anslag till forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om relationen mellan grundutbildningsmedel och forskningsmedel till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolas betydelse för att bidra till att fler får högre utbildning och forskarutbildning i landet. är ett expansivt lärosäte i en viktig del av . Högskolan är lokaliserad till huvudsakligen och med lärcenter på många olika platser i och . Högskolan ligger i ett befolkningstätt område av . är främsta tillväxtmotor och varje investerad krona i ger tillväxteffekter som kommer hela till del i form av företagande, arbete, skatteintäkter och välfärd. Inte minst det goda samarbetet med Teknikbyn i visar vilka positiva effekter på företagandet en väl fungerande högskola kan få. är det också av regionala, sociala och arbetsmarknadsmässiga skäl viktigt att får goda villkor. Högskolans två hemmalän, och , har låg andel högskoleutbildade och befinner sig i gränstrakten mellan det industriella samhällets struktur och kunskapssamhällets nya förutsättningar och möjligheter. För att högskoleutbildning ska komma fler till del är det angeläget att får möjlighet att växa och utvecklas. erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser inom en mängd olika ämnesdiscipliner. Mot denna bakgrund ansökte om att få bli universitet. Med universitetsstatus kan fullödig forskarutbildning och examinationsrätt för doktors- respektive licentiatexamen bli möjlig. Ansökan har ännu inte behandlats av regeringen. Däremot har regeringen tilldelat vetenskapsområdet teknik . För utveckling är det väsentligt att får vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap och i förlängningen ges universitetsstatus. Därmed skulle också högskolans möjligheter att attrahera både nya studerandegrupper och skickliga forskarstuderande förbättras. Eftersom kvalitetskraven på goda grunder klarats bör tilldelas vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. Vidare bör intentionen att ska uppnå universitetsstatus uttalas av . är kraftigt understimulerad och underfinansierad av staten. Forskningsanslaget är det lägsta bland alla lärosäten om man jämför med högskolor med ett eller flera vetenskapsområden. Orsaken till den dåliga anslagsutvecklingen är att vetenskapsområdet för teknik och naturvetenskap tilldelades i en ekonomiskt ogynnsam situation. Medan andra lärosäten som fått vetenskapsområde fick 2 miljoner första året, nya så fick bara 2 miljoner första året (2001) och sedan ingenting året därpå (2002) och 13 miljoner 2003. bör få motsvarande medel som andra lärosäten fått för att bygga upp sina vetenskapsområden. har ett mycket stort grundutbildningsuppdrag, vilket sammantaget gör att förhållandet i kvoten mellan forskningsanslag och grundutbildningsanslag är extremt lågt, definitivt lägst i (bland lärosäten med minst ett vetenskapsområde). är en ung högskola med få pensionsavgångar , men om inte forskning kan erbjudas lärarna blir det ändå svårt att behålla dem inom högskolan. Högskolan bör av den anledningen erhålla ett långsiktigt större anslag till forskning. Vidare bör strävan vara att den nuvarande snedfördelningen mellan medel till grundutbildningen och medel till forskarutbildningen, där andelen forskningsmedel är orimligt liten, görs om så att andelen forskningsmedel kan växa. På så sätt kan en självständig bas för forskningen vid garanteras, vilket tillsammans med de externa finansiärernas insatser kan borga för jämn och hög kvalitet på forskarutbildningen och examinationen därifrån. har förhållandevis stora externa medel till forskningen. Högskolan har den högsta andelen externa forskningsmedel i . Det visar att Högskolan har hög kvalitet och är relevant för externa finansiärer. Trots det låga anslaget har hög produktivitet i forskarutbildningen. Jämfört med andra högskolor och universitet med nytt vetenskapsområde planeras för långt flera examinationer i forskarutbildningen . T ex har i uppdrag att under 20012004 producera 8 licentiats- och doktorsexamina, 19 och högskolan i 25. Bland universiteten skall producera 30, 40 och 40, men de har då två vetenskapsområden att fördela prestationen på. räknar med 85 licentiats- och doktorsexamina. Trots att högskolan aldrig fick ett formellt uppdrag eller mål för examinationen när vetenskapsområdet naturvetenskap-teknik gavs så examinerar högskolan ändå i hög och kvalitativ takt. Om examinationsmålet sätts i relation till det sammanlagda fakultetsanslaget framgår att erbjuder landets mest prisvärda forskarutbildning. ska producera sina 8 forskarexamina med hjälp av anslaget under 20012004. Det är 0,04 examina per miljon kronor. Om producerar 85 forskarexamina under 20012004 för 98 377 000 så är det 0,86 forskarexamina per miljon kronor. Externfinansieringen har möjliggjort högskolans närmast rekordartade produktivitet i forskarutbildningen. Det är ytterligare ett skäl för staten att satsa på . Tack vare kvaliteten och näringslivsrelevansen finns möjlighet att förvandla nästan varje statlig miljon kronor till en forskarexamen. fyller ett nationellt behov och bör därför erhålla satsningar, för hela skull.