mot · GR02T561 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen syn på utnyttjande av och villkor för privata och offentliga aktörers stomnätsförbindelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar för den elektroniska handeln vad gäller bl.a. behovet av lagstiftning som främjar digitala signaturer och kryptering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta arbetet med en nationell standard för elektronisk offentlig upphandling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar för utveckling och förvaltning av nationella standarder för informationshantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre konsumentstöd på IT-området.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla e-demokratin.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en generell, teknikneutral integritetslagstiftning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll som föregångare i frågor om IT-säkerhet genom en tydlig säkerhetspolicy. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionens anförs om äldres problem med tillgänglighet till Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagstiftad tillsyn av mobiltelefonernas strålningsvärden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning och en kontinuerlig översyn av gränsvärdena för strålning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en oberoende kommission för att kartlägga riskerna med strålning från mobiltelefonisystemen.4 1Yrkande 3 hänvisat till FiU. 2Yrkande 5 hänvisat till LU. 3Yrkandena 6 och 7 hänvisade till KU. 4Yrkandena hänvisade till MjU. Liberal politik på IT-området handlar mer om att möjliggöra och skapa förutsättningar än att ha åsikter om teknik och användande. Det finns några undantag från detta, till exempel när det kommer till att bekämpa brott och andra skadliga användanden av informationstekniken. Dessa frågor berörs dock inte i denna motion. Det som är föremål för behandling här, är det övergripande statliga ansvaret för en god kommunikationsinfrastruktur som är anpassad till det moderna, globala samhället. Tyngdpunkten ligger på frågor om tillgänglighet, säkerhet och användbarhet. i den mänskliga historien har alla användare på basnivån tillgång till ett kommunikationsmedel som potentiellt kan sätta dem i förbindelse med varje annan användare på jorden. De globala kommunikationsmedel som funnits har aldrig givit denna möjlighet för andra än ett fåtal med stora resurser, och då ofta med fördröjning. Alla jordens invånare är ännu inte Internetanvändare, och även om de vore skulle fortfarande språkbarriärer och andra hinder begränsa den faktiska räckvidden. Men existerar ett medium med denna potential. Och omvälvningarna i dess spår har inte låtit vänta på sig. Att Internet är ett stort hot mot diktaturer och totalitära regimer är uppenbart. För en del, till exempel som är världens mest slutna stat, är Internet på grund av fattigdomen ännu inte något överhängande problem. I det ekonomiskt mer välmående har det börjat att bli det. Regimen i anstränger sig för att på alla sätt begränsa medborgarnas användning av detta nya medium. För de dissidenter som kritiserar regimen i auktoritära länder som till exempel har Internet stor betydelse. Internet ger de förtryckta en röst att tala om frihet och demokrati som hotar förtryckarna. Baksidan av detta är den stora mängd aktiviteter som förknippas med andra, odemokratiska rörelser. Det finns mer eller mindre kartlagda nätverk med alltifrån nynazistiska rörelser till aktiva terroristgrupper som som också drar nytta av den nyskapade kommunikationsvägen. Överlag är dock den nya tekniken till nytta för mänskligheten. Dess fördelar överväger nackdelarna stort. 2.2 Fokus på innehåll och användning istället för teknik Debatten om IT har i mångt och mycket varit driven av teknikutvecklingen och haft användarens perspektiv först i andra hand, om det alls funnits med. Till stor del är det förmodligen ofrånkomligt att tekniken spelar en stor roll. Men den har tillåtits att spela en alltför stor roll i samhällsdebatten . Det gäller både fördelar och nackdelar med den nya tekniken. Detta har ofta gjort att ny lagstiftning varit föråldrad redan när den stiftats eftersom den tekniska utvecklingen gått vidare under processen med att analysera och ta fram lagförslag. Här bör teknikperspektivet ställas i bakgrunden så långt det går och debatten och lagstiftningen mer inriktas på generella frågor om användande, tillgänglighet och säkerhet. Detta utvecklas i mer konkreta termer i motionens senare avsnitt. 3 Infrastruktur för kommunikation liberalerna anser att det är en statlig uppgift att ta ansvar för att det finns en fungerande, utbyggd infrastruktur för kommunikation i samhället. Inte minst gäller detta områden utanför storstäderna, där IT kan vara ett viktigt verktyg för att skapa arbetstillfällen och ge förutsättningar för en levande landsbygd. Det finns ett behov av att lyfta fram goda exempel på hur IT praktiskt medför att företag kan lokaliseras i glesbygd. Att IT ska innebära ett lyft för glesbygden har blivit ett mantra. IT-infrastrukturen är bara en av de många förutsättningar som måste till för att detta ska bli verklighet. Därför är det viktigt att belysa de exempel som finns, vilka behov de olika företagen haft samt hur dessa bidragit till att förverkliga förväntade möjligheter, vilka problem som uppstått osv. I finns företaget som levererar informationstekniska lösningar inom geografisk positionsbestämning med mera. Företaget är en viktig arbetsgivare på en ort långt ifrån de traditionella högteknologiska industriregionerna i . Det som betytt mycket för Cartesia i inlandet är entreprenörer med unik kompetens, ett nätverk med kontakter för att ordna finansiering, infrastruktur som flyg och bredband och möjligheter att rekrytera duktiga medarbetare. Tack vare det bibehålls verksamheten på en mindre ort. Detta ställer en rad krav på offentliga aktörer, kommun, länsstyrelse m.fl. myndigheter och på den övriga offentliga servicen, inte minst posten. Sådana exempel bör därför inte bara ses som en fråga om IT-infrastruktur utan som en bredare näringspolitisk fråga där IT-infrastrukturen är en viktig delkomponent. 3.2 Statligt ansvar och privata aktörer Att staten har ett övergripande ansvar betyder dock inte att det med nödvändighet måste vara staten som äger och driver kommunikationsmedlen. Vi anser att det i första hand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Stat och kommun bör endast gå in på denna marknad om så krävs för att garantera att utbyggnaden når ut till invånare på landsbygden och i glesbygden som behöver den för att kunna etablera verksamhet. Signaler har kommit fram om att flera bredbandsbyggare har stora problem att få tillgång till statens nät och mark. Olika besked ges ibland inom samma myndighet. Det saknas strukturer och regler för upplåtelser av nät, mark eller tomrör. Enligt vår mening kunde marknaden ha kommit i gång med detta tidigare om företagen fått klara signaler om vilken konkurrenspolitik som gällt i och vilken roll staten skulle spela. har staten tagit på sig ett onödigt stort ansvar för utbyggnaden som gör att marknaden till viss del avstår från investeringar. Regeringen bör uppmärksamma detta och åtgärda problemen. I betänkandet Bredbandsnät i hela landet (SOU 2003:78) presenteras en sammanhållen genomgång av de tillgängliga stomnät för kommunikation som staten äger i form av tillgångar inom de statligt ägda bolagen . Det finns goda ansatser i utredningen. Till exempel föreslås ett samlat statligt grepp för infrastrukturen på det digitala kommunikationsområdet. Däremot är analysen av hur detta kan påverka privata operatörer som agerar på samma marknad bristfällig. Den statliga infrastrukturpolitiken koncentreras på att se hur de statliga stomnäten kan upplåtas till privata aktörer på ett konkurrensneutralt sätt. Som fastslås i utredningen är de privata aktörernas andel av ägandet av de befintliga resurserna mycket litet, . Detta kan förklaras av höga trösklar för investeringar med mera. Regionalt i vissa storstadsområden är den privata ägandeandelen högre. Det är dock inte detsamma som att det rådande förhållandet kommer att vara bestående. Den statliga politiken bör inte enbart vara inriktad på hur befintliga resurser kan samutnyttjas, utan även växa till under bästa förutsättningar. Sårbarheten minskar genom överkapacitet i parallella förbindelser, inte enbart trådbaserade nät utan kompletterande tekniker som radionät och satellitförbindelser bör ses som en infrastrukturell helhet. liberalerna efterlyser en bättre reglering både av hur de statliga kommunikationsresurserna upplåts så att sådan inte riskerar att inkräkta på de privata aktörernas marknader och hur privata aktörers tillgångar på motsvarande sätt kan utgöra en infrastrukturell resurs. En sådan syn kan naturligtvis inte bli tvingande för de privata aktörerna, utom i vissa extrema fall då till exempel ordinarie nät är utslaget. Ett sätt att minska investeringströsklarna är att upphandla långväga kommunikationsförbindelser så att privata aktörer kan få ett långsiktigt täckningsbidrag genom att på motsvarande sätt som de offentliga aktörerna upplåta överkapacitet till i förväg kända villkor. Då också vill sälja statliga bolag, bland annat och , aktualiseras frågan om avvägningen mellan offentligägda och privata kommunikationsresurser i infrastrukturen med än större skärpa. Vad här sagts om en samanhållen syn på utnyttjande av och villkor för privata och offentliga aktörers stomnätsförbindelser bör ges regeringen tillkänna. 3.3 Bredband till alla genom kommunala bolag? har ungefär två tredjedelar av svenska folket tillgång till Internet. Merparten använder smalband, endast har bredband. Bredband innebär en väsentlig teknisk utveckling, men bredband kan inte anses nödvändigt för alla samhällstjänster. För en del av dessa räcker smalbandsöverföring (med 56 eller 28 kbit/s). Även med en tydlig ökning av takten i utbyggnad av bredband så kommer det rimligen att ta , kanske , innan merparten av svenska medborgare har tillgång till bredband. Det är viktigt att staten upprätthåller en teknikneutralitet i sitt eget agerande. Det finns allt fler uppgifter som tyder på att de bredbandspengar som står till regeringens förfogande används på ett sätt, så att privata alternativ väljs bort till förmån för kommunala bolag. Resultatet av en sådan utveckling främjar inte nödvändigtvis företag och privatpersoner i glesbygder. 4 IT och tillväxt Grunden till den svenska välfärden skapades av driftiga entreprenörer som byggde upp svensk industri. En avreglering som tog bort hinder och en omfattande satsning på utbyggd infrastruktur, framför allt järnvägar, gav förutsättningarna. IT-utvecklingen ger oss åter liknande möjligheter. Vi har en del av de institutionella förutsättningarna med en högt utbildad befolkning, en god infrastruktur för digitalt informationsutbyte och många etablerade teknikföretag. Men företagsamhet måste kombineras med en klok näringspolitik för att ge maximal effekt. Informationstekniken är ur näringspolitisk synvinkel främst ett medel för företag och individer att bedriva handel och informationsutbyte enkelt och effektivt. Men IT är också en viktig teknisk bransch där med stort kunnande är med och driver den tekniska utvecklingen framåt. Från tillväxtsynpunkt är bägge delarna viktiga förutsättningar. 4.1 E-handeln har överlevt IT-kraschen De uppmärksammade misslyckandena till trots så har många företag överlevt IT-kraschen framgångsrikt. Misslyckanden rörde i många fall företag med en bristfällig affärsidé och logistik som var helt inriktade på att göra affärer i det nya mediet medan företag med en grundlagd bas som börjat använda IT-tekniken som ett medel att nå kunder inom den befintliga verksamheten har lyckats. För att e-handeln ska utvecklas behövs dock bättre förutsättningar. Det finns en rad institutionella och juridiska reformer som krävs för att underlätta den elektroniska handelns utveckling. Ett generellt problem har varit att såväl svenska som internationella ansatser till lagstiftning på IT-området i alldeles för hög grad har utgått från problem och tekniker som snabbt blir inaktuella. Det är helt fel angreppssätt. Lagstiftningen måste ta sikte på det generella och teknikneutrala för att kunna fungera långsiktigt. Behovet av speciallagstiftning för elektronisk handel är egentligen ganska litet, medan behovet av att hitta harmoniseringar mellan olika länders lagar och praktiskt användbara tillämpningar av befintliga regelverk och avtal är stort. Det är framför allt säkerheten kring själva transaktionerna som är en politisk fråga, men också en rad skattefrågor måste lösas. överlämnade regeringen propositionen Lag om kvalificerade elektroniska signaturer m m (1999/2000:117) till . har dock utvecklingen gått vidare medan inte särskilt mycket har hänt med genomförandet av förslagen. Därför menar liberalerna att regeringen måste ta förnyade initiativ för att skapa en aktuell och flexibel juridisk ram för säkerhet och digitala signaturer vid elektronisk kommunikation. En nyckelfråga för den elektroniska handeln är att kunna utnyttja kryptering för säker kommunikation mellan säljare och köpare. Wassenaaröverenskommelsen om att inkludera så kallad stark kryptering bland de produkter som omfattas av exportbegränsningar är här en allvarlig hämsko. Sedan avtalet slöts 1998 har utvecklingen i praktiken accelererat så snabbt att gränsen mellan stark och svag kryptering är överspelad. har ändrat sina exportregler för programvara för kryptering inte mindre än fyra gånger. I praktiken är restriktionerna för kryptering med symmetriska nycklar längre än upphävda. Däremot innebär det befintliga avtalet fortfarande att programvara för kryptering kan beläggas med exportrestriktioner av de 33 undertecknande länderna. liberalerna menar att borde ta initiativ till att programvara för kryptering stryks ur Wassenaar-protokollen. De skäl som finns för restriktioner av sådan export till vissa länder eller vissa slutanvändare motiverar inte generella exportrestriktioner. Det är också okänt om restriktionerna har den avsedda verkan eller om till exempel terroristorganisationer skaffar sig tillgång till kryptering ändå. 4.4 Elektronisk offentlig upphandling Den offentliga upphandlingen är en mycket viktig del av samhällsekonomin. finns det dock en del svårigheter som bland annat hänger samman med att kommunerna anser att det är kostsamt att följa upphandlingsprocessens många regler som många små företag inte är bekanta med förfarandet och anser att det är för svårt att lägga in anbud. Detta försämrar konkurrensen och kan därför misstänkas leda till högre samhällskostnader. Erfarenheter från bland annat visar att genom att ta fram nationella standarder för upphandling av varor och tjänster inom olika sektorer ökar antalet anbudsgivare och effektiviteten i processen mångfaldigt. Ett ramverk för detta har förberetts av . Detta arbete har dock ännu inte lett fram till formandet av en nationell standard. En sådan skulle kunna kräva en anpassning av lagen om offentlig upphandling, vilket kan innebära att frågor om hur EU:s upphandlingsdirektiv ska tolkas måste lösas. Det är dock något som i sig inte bör hindra att arbetet fortsätter. Detta bör ge till känna för regeringen. 5 Myndigheter som föregångare Många olika projekt har bedrivits i syfte att utveckla en ny myndighetsroll som bättre tar tillvara den nya teknikens möjligheter och medborgarnas intressen. Det senaste arbetet är 24-timmarsmyndigheten, med vägledning, handlingsprogram och erfarenhetsutbyte mellan olika myndigheter som bedriver utvecklingsprojekt. liberalerna välkomnar denna arbetsform. Det har lett fram till en rad dokument med bland annat vägledningar och standarder. Detta är ett viktigt ansvar som borde utvecklas vidare. 5.1 Ansvar för utveckling och förvaltning av nationella standarder Detta är i sig inget uppseendeväckande, eftersom det redan från början var en tillfällig inrättning som bytt skepnad och uppdrag under sin existens. Det uppstår dock något av ett vakuum i dess spår. saknas ett nationellt, övergripande ansvar för strategiska frågor om innehållsstandarder med mera. Som ett exempel kan nämnas att vid försöken att bygga upp ett system för säker informationsöverföring mellan landets sjukhus var ett av de problem som ännu inte lösts, att det inte finns några standarder för journalskrivning. När det gäller tekniska standarder för kommunikation finns ett tydligt ansvar, men för informationsinnehållet saknas detta ansvar. Det betyder också att de standarder som utvecklas, till exempel för elektronisk offentlig upphandling, inte tas tillvara på det sätt som är önskvärt. Detta är ett problem som regeringen bör göras uppmärksam på. 5.2 Bättre konsumentstöd på IT-området Nätverket Informationstekniken och framför allt Internet innebär nya utmaningar för konsumenterna. Det finns en rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär som ingen offentlig mynd4ighet tar helhetsgrepp på. , , , och andra myndigheter sköter olika delar. Det finns, anser , ett behov av en speciell servicemyndighet för IT-frågor. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. En jämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet. En sådan ny myndighet, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållen och servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare, organisationer, företag och myndigheter. Nätverkets uppgift bör vara tidsbegränsad och verksamheten bör senare kunna uppgå i regi och där förstärka verkets IT-kompetens. När de traditionella deltagandeformerna (möten, demonstrationer, namninsamlingar med mera) tappar mark krävs nya metoder för att manifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Den nya informationstekniken har fått ett stort genomslag inom näringslivet, massmedierna, utbildningen och forskningen. I politiska sammanhang utnyttjas dock knappast dess fulla potential . Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade kanalerna men utgör ett värdefullt komplement, inte minst när det gäller att locka nya grupper, särskilt ungdomar, till politiken. I det moderna samhället är tid en bristvara. Med hjälp av ny teknik får fler människor, som inte annars skulle ha haft den möjligheten, utrymme att delta i den politiska processen. Avståndet mellan väljare och valda krymper. Inte bara partierna, utan också offentliga myndigheter och institutioner måste ta till sig informationstekniken. Det borde i kommunerna exempelvis vara självklart att protokoll från kommunfullmäktiges sammanträden, och gärna också förberedande promemorior och partipositioner, läggs ut på Internet. liberalerna välkomnar också lokala initiativ att mer direkt använda Internet som ett kommunikationsmedel i en opinionsbildnings- och beslutsfattandeprocess. Det är till exempel fullt möjligt att genomföra lokala opinionsmätningar, inom ett visst område i en kommun, för att inom detta territorium utröna medborgarnas uppfattning om en ny detaljplan. liberalerna välkomnar det nya förslaget från revisorer angående återspegling av lagstiftningen i rätts- och samhällsinformationen (2002/03:RR20 revisorers förslag angående ordning på rätten). Vi delar revisorernas uppfattning om att en rad åtgärder måste vidtas för att utveckla rättsinformationssystemet: att systemet förses med ett märkningssystem så att det går att följa regelverket från lag via förordning till tillämpningsföreskrifter, att regeringen utformar ett system för att ange vilken eller vilka lagar regeringen grundar sina förordningar på, att regeringen utformar en ordning för hur kommunala författningar inom olika lagstiftningsområden ska kunna ingå i rättsinformationssystemet samt att regeringen utarbetar förslag till hur EG-rätten ska kopplas till rättsinformationssystemet. Vi menar att dessa åtgärder är angelägna för att göra beslut lättare tillgängliga för medborgarna, vilket i sin tur stärker demokratin. En sak som särskilt bör uppmärksammas är personuppgiftslagens konsekvenser för möjligheterna till samhällsinformation på Internet. Vissa kommuner har en ytterst restriktiv tolkning av personuppgiftslagen, och vägrar därför att ens publicera namnen på kommunfullmäktigeledamöterna på kommunens hemsida såvitt inte dessa uttryckligen lämnat sitt tillstånd. För oss liberaler är det en orimlig tanke att någon skulle kunna utöva ett förtroendeuppdrag anonymt. Regeringen bör därför ge Datainspektionen i uppdrag att aktualisera denna fråga med eller annan lämplig part. 6.1 Lagring och användande av information om besökare på webbplatser och annan personlig information Lagring av information om besökare som potentiellt kan användas på ett integritetskränkande sätt är ett exempel på en fråga som rönt stor uppmärksamhet och diskuterats utifrån ett orimligt teknikorienterat och kortsiktigt perspektiv. infördes lagen om elektronisk kommunikation (SFS 2003:389) som kräver att man på webbplatser informerar om man använder s.k. cookies och i vilket syfte informationen i dem ska användas. Det vore dock rimligt att anta att om aktörer vore generellt ansvariga för hur information om användare samlas, överförs, lagras och utnyttjas skulle incitamentet att ta fram tekniskt hållbara säkerhetslösningar och etiska riktlinjer för informationshanteringen kunna lösas utan behov av sådana detaljregleringar. är ett steg på vägen, men når inte fram till målet om teknikneutralitet. Vi menar att den tekniska utvecklingen steg för steg ökar möjligheterna att blicka in i medborgarnas privatliv, vilket innebär ett växande hot mot den enskildes integritet. Vi anser därför att det föreligger ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utformning. Regeringen bör lägga fram förslag om förstärkning av skyddet för den personliga integriteten och tillsätta en utredning rörande en generell teknikoberoende integritetslagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. 6.2 Internet vårt nyaste och största massmedium liberalerna presenterar i en särskild kommittémotion om mediepolitiken vilka nya synpunkter som utvecklingen av Internet får för hela mediesektorn. Nyckelordet heter teknikkonvergens. Allt fler tidigare massmedier övergår till att använda publiceringstekniker som uppstått kring Internet. Detta får till följd att gränserna mellan olika medier suddas ut. Det gör gällande lagstiftning omodern förhållandevis snabbt. Särskilt kan nämnas utvecklingen inom digital-TV och radio, sampublicering av redaktionellt nyhetsmaterial i flera medier med mera. Här finns ett stort behov av en mer teknikneutral lagstiftning som mer tar fasta på generella förutsättningar än val av teknik för spridning. Den nya tekniken är också sårbar. Det finns många tekniska problem som ger upphov till stora samhällsekonomiska besvär och kostnader. Generellt finns ingen anledning att staten ska lägga sig i frågan om säkerhet annat än för de intressen som är genuint allmänna. Om medborgare och företag drabbas av virus eller andra skador som det är deras eget ansvar att skydda sig från är av ringa intresse för staten som lagstiftare. Dock använder staten sig i hög grad av samma standardteknik och programvaror som medborgare och företag. Statens handlande är därför inte utan betydelse för att minska samhällets sårbarhet generellt. Genom teknikupphandling och tydligt kravställande kan statliga myndigheter möjliggöra att nya tekniska lösningar på olika säkerhetsfrågor blir allmänt tillgängliga.