ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub227 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett samlat offentligt register där pågående medicinsk forskning finns tillgänglig för de sjuka och anhöriga som så önskar. Allt fler vänjer sig vid att använda modern informationsteknik i vardagen. Det gör att olika typer av information blir mer tillgänglig för många fler. Inte minst Internets utveckling hjälper till med att flytta snabb och modern information hela vägen hem till människor. Bland mycket annan information på Internet finns fakta om olika sjukdomar och läkemedel. Många kroniskt sjuka har återkommande kontakter med hälso- och sjukvården. För de sjuka är det av intresse att ta del av det allra senaste i den medicinska forskningen. Det är inte alltid som läkare och övrig sjukvårdspersonal hinner med att följa det senaste om sjukdomen och möjliga läkemedel och behandlingsmetoder och informera patienten därom. Därför skulle det vara av betydelse att skapa ett lätt tillgängligt register över pågående medicinsk forskning. För något offentligt register över pågående medicinsk forskning i finns inte . Tillgängliga uppgifter om pågående medicinsk forskning som finns är i huvudsak av två slag. Det ena slaget är sammanställningar över de olika forskningsrådens och forskningsfinansiärernas förteckningar över medel som respektive finansiär beviljat för medicinsk forskning. Det andra slaget är de uppgifter om pågående medicinsk forskning som universitet och högskolor publicerar över forskning vid det egna lärosätet. Inga av dessa sammanställningar redovisar någon mera fullständig bild av pågående medicinsk forskning i landet. Därför vore det tacknämligt med ett initiativ för att inrätta ett offentligt register över all pågående medicinsk forskning med rön i . Lämpligen skulle registret läggas offentligt för alla via Internet.
mot · GR02Ub228 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör verka för att fler husläkare och distriktssköterskor samt övrig personal i primärvården får geriatrisk kompetens. Antalet äldre äldre blir allt fler. De kommer att under de kommande decennierna behöva alltmer av hälso- och sjukvård, omsorg och omvårdnad. För att samhället ska kunna erbjuda detta på ett värdigt och adekvat sätt fordras både resurser och kunskaper. Givetvis kommer hälso- och sjukvården att kräva större ekonomiska resurser. Men att erbjuda adekvat vård är även en kompetens- och kunskapsfråga. Fler i hälso- och sjukvården behöver geriatrisk kompetens, det vill säga insikt i äldre äldres hälsa och sjukdomar. Staten bör därför öka antalet utbildningsplatser för specialistläkarutbildningen i geriatrik. Vidare bör det geriatriska inslaget i läkarutbildningen öka. Geriatriska kunskaper är inte minst viktiga bland läkarna och de husläkare i primärvården som ofta är den äldre patientens första kontakt i hälso- och sjukvården. Tyvärr är det svårt att rekrytera läkare med fullständig geriatrisk kompetens. Husläkarna har visserligen grundläggande geriatrisk kompetens i sin utbildning men det vore värdefullt om fler primärvårdsläkare hade ytterligare geriatriska kunskaper. Det skulle göra det möjligt att lista sig hos en husläkare med intresse för äldre äldres situation. Staten bör i detta avseende verka för att landstingen uppmuntras att tillsätta husläkare med särskild geriatrisk inriktning. Dessa husläkare skulle kunna tjäna som äldreansvariga primärvårdsläkare till vilka äldre patienter kan vända sig för särskilt stöd i sin hälsa. De kan även fungera som expertläkare i förhållande till äldreboenden. Det ökar tryggheten för både patienter och anhöriga. Behovet av geriatrisk kompetens gäller inte enbart läkarna utan också övrig personal i primärvården. En grupp som ofta har många kontakter med de äldre är distriktssköterskorna. Dessa kan ha gedigna kunskaper och erfarenheter men eftersom det varierar bör distriktssköterskornas geriatriska kompetens ses över och stärkas. Kunskapen om de äldres hälsa och ohälsa behöver vara ett starkt inslag i utbildningen för alla som arbetar i primärvården.
mot · GR02Ub230 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för småföretagen att få kvalificerad arbetskraft. Människors lärande är mångfacetterat. Det finns många olika former av kunskap liksom olika uttrycksformer för dessa kunskaper. Dagens samhälle är redan och blir framöver i allt högre grad ett kunskapssamhälle. Att det finns tillgång till adekvat utbildning är en förutsättning för den ekonomiska tillväxt som möjliggör satsningar på vården, skolan, infrastrukturen, rättsväsendet och övriga delar av den gemensamma välfärden. Skol- och utbildningsväsendet måste vara lyhört för de behov och önskemål som finns hos individer, arbetsgivare och andra intressenter. Vi kristdemokrater ser lärandet som en del i varje människas bildning och utvecklingsprocess. Utbildningen måste också fungera utifrån arbetsgivarnas önskemål. En inte tillräckligt uppmärksammad grupp i detta avseende är småföretagen. För att ska utvecklas som kunskapssamhälle är det nödvändigt att småföretagens behov av kvalificerad arbetskraft tillgodoses. Enligt en genomförd undersökning är just bristen på arbetskraft det enskilt största tillväxthindret för mer än vart femte småföretag. Av de företag som anser sig ha expansionsmöjligheter är det en än större andel, , som betraktar arbetskraftsbristen som ett avgörande problem. Framför allt är det branscher som till exempel byggindustri, hotell och restaurang och tillverkning som har de största problemen med att rekrytera rätt utbildad personal. Det handlar således om brister inom yrken som inte traditionellt setts som teoretiska utan mer praktiska. Detta är utomordentligt allvarligt eftersom företagens och därmed ekonomiska utveckling hindras. Det är nödvändigt att dessa problem får en lösning. Vi kristdemokrater har vid ett flertal tillfällen föreslagit inrättande av lärlingsutbildning i gymnasieskolan liksom skapandet av en yrkeshögskola. Vi anser att det är genom ett nära samarbete med näringslivet i till exempel lärlingsutbildning som det finns en potential att tillgodose bristen på arbetskraft. Med en yrkeshögskola får även direkt yrkesinriktad utbildning en kvalitetsmärkning med en antagen examensordning. I kombination med utökad användning av validering kan detta leda till att bristen på arbetskraft avhjälps. Det är dags att göra det lättare för småföretag att finna kvalificerad arbetskraft. Regeringen bör återkomma till med förslag om att göra det möjligt.
mot · GR02Ub231 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning som ser över behovet av samt antalet utbildningsplatser för dramapedagoger. Barn har 100 språk men berövas 99 Alla människor, inte minst barn och ungdomar, har olika sätt att uttrycka sig. Om man kan uttrycka sig på många sätt, växer man och utvecklas till en mångsidig människa. En metod för lärande är t.ex. drama. Dramapedagogiken skapar en stark inlevelse och förståelse. Drama kommer från det grekiska ordet dram som betyder handla. När man i handling föreställer något, så innebär det att hela jaget medverkar. De som arbetar med drama får då insikt om sig själva, men kan också lära sig att förstå hur andra har det. Dramaövningar stärker självförtroendet och tränar det egna ställningstagandet och kritiskt tänkande. Ett mål med dramaövningar kan t.ex. vara att hjälpa en grupp som har problem med mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utan även arbeta med känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är drama en bra metod. Dramaövningar är också bra för att stärka självförtroendet. SOU 1999:63 Det nya läraruppdraget har skrivit ett kapitel om Att arbeta med olika uttrycksformer. Bl.a. följande står att läsa där: När samhället omdanas förändras också betydelsen av kultur, konst och estetik för barn och ungdomar. är intresset för estetisk verksamhet bland ungdomar större . Fantasi och skapande utgör här själva grunden för varje kreativ aktivitet. Skall barns och ungdomars kreativa förmåga tillvaratas förutsätts att fantasi och skapande utgör centrala inslag i skolans arbete. Skapande verksamhet innebär att vi drivs framåt av våra egna frågor och våra egna mål, vilket förstås kan vara att sätta sig in i andras frågor, strävanden och svar. I skapande verksamhet är svaren inte givna. För att kunna förverkliga ovan beskrivna verksamhet så behövs det dramapedagoger i skolorna. Vi anser att olika kunskapsformer kompletterar varandra. Det hör ihop med läroprocessen att leka och att lära sig skapande processer. Barn och ungdomar måste i ökad utsträckning få möjlighet att reflektera, analysera, redovisa och gestalta sitt vetande på skilda sätt genom olika språkformer. Det är därför av största vikt att det utbildas fler dramapedagoger än det görs för att kunna tillgodose dessa krav. För att säkra utbildningen för dramapedagoger är det av stor vikt att en utredning görs, som tittar på efterfrågan av yrkeskompetensen i samhället, för att senare eventuellt ålägga högskolor och universitet att utbilda fler dramapedagoger.
mot · GR02Ub232 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av svenska yrkes- eller fackhögskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lämplig lokaliseringsregion för en av dessa yrkes- eller fackhögskolor skulle vara , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum. Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska traditionen där forskningsanknytning till utbildningen är ett krav. Efterfrågan både bland studenter och näringsliv är stor. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför stärkas. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. beslutade att permanenta den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) som tidigare hade ägt rum. Beslutet var ett steg i rätt riktning men måste utan tvivel betraktas som en halvmesyr. behöver riktiga, reguljära yrkes- eller fackhögskolor en variant av de amerikanska colleges. Fackhögskolorna ska erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning ska studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Lärarna på ett svenskt college ska uppmuntras att både bedriva forskning och delta i aktuell vetenskaplig debatt samt ha regelbunden kontakt med forskarmiljöer. är ett högre lärosäte som har en tydlig inriktning mot småföretagande och entreprenörskap. är en region som är starkt präglad av sin tradition av kreativt och uppfinningsrikt företagande. De små och medelstora företagen dominerar; Gnosjöandan har blivit ett begrepp inte bara nationellt utan också internationellt. , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum, skulle mot den bakgrunden vara en bra placering för en av de nya yrkeshögskolor som skulle kunna skapas.
mot · GR02Ub233 · 2003-10-07 00:00:00 — Inrättande av en forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en permanent forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi med tillhörande resurser bör föras till . Rovdriften på havens, och för del , naturresurser har länge stått i fokus. Den av regeringen tillsatta har avgivit sitt betänkande (SOU 2003:72). I grunden ligger att allt i vårt framtida förhållande till havet ska vara grundat på en ekosystemansats. Förslag till åtgärder föreligger på många områden såsom förändrad myndighetsstruktur, ny lagstiftning, miljöövervakning, planering och zonering, uppföljning och utvärdering, sjöfart, utbildning och forskning m.m. Den kompetens som byggt upp, till stor del i samverkan med regionen, passar perfekt för att tackla många av de aktualiserade frågorna. En central aktör inom är Kalmarsundslaboratoriet, med sin utvecklade kompetens, mångåriga erfarenhet av miljöövervakning, förnämliga infrastruktur och deltagande i (ett stort framtidsinriktat FN-projekt ). Andra centrala aktörer är den moderna och högkompetenta Sjöfartshögskolan och till viss del (). Högskolan besitter stor erfarenhet av omfattande miljöutbildning mot bland annat bestående av forskning kring attityd- och opinionspåverkan inom ESS, Enviromental Science Section, vid och miljövetenskap. Den naturvetenskapliga fakulteten avser etablera en professur i fiskpopulationsekologi, vilken kommer att stärka högskolans kompetens ytterligare inom detta område. En permanent forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi med tillhörande resurser bör föras till . En placering i motiveras av de resurser och satsningar som beskrivits ovan, av läget mitt i viktigaste fiskeområden (län är det län i i vilket mest fisk landas) och av att inte får något ekonomiskt stöd från . Centrets resurser ska kunna användas på lika villkor av alla forskare som är aktiva inom egentliga .
mot · GR02Ub234 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning av tandsköterskor. Tandvård är en viktig hälsofråga i vårt land. Vi har generellt sett en god tandvård men med ny teknik och nya forskningsrön ställs tandvården inför nya utmaningar. För att vi även ska kunna ha en hög nivå på tandvården och en hög patientsäkerhet måste personalförsörjningen vara säkrad. Det innebär att varje yrkesgrupp inom tandvården måste ha en god personalförsörjning. Vi vet att det är många tandsköterskor som inom ett fåtal år kommer att gå i pension och det ställer speciella krav på återväxten för denna yrkesgrupp. Tandsköterskans arbete har förändrats från att enbart assistera tandläkaren till att bli ett självständigt yrke med allt mer komplicerade arbetsuppgifter. Det är därför angeläget att utbildningen till tandsköterska även ger möjligheter till specialiseringar och att man inte, för att personalbristen börjar bli synlig, tar till alltför korta utbildningar för att lösa en akut kris. Inom högskolans ram bör en treårig utbildning inrättas för att tillgodose de kunskapsnivåer som morgondagens tandsköterskor kommer att kräva. Om utbildningen även kan valideras till en europeisk arbetsmarknad ökar det möjligheterna till att få intresserade studenter.
mot · GR02Ub235 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen utreder möjligheten att avskriva statliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden, och att detta finansieras inom ramen för studiefinansieringssystemet. Befolkningsminskningen i landets glesbygdskommuner är bekymmersam. Många kommuner har halverats vad gäller innevånar antalet, vilket medfört stora problem för kommunerna att klara offentlig service och företagande. Unga som besitter kompetens flyttar när livsmöjligheterna undergrävs. Inte sällan är det ogenomtänkta beslut av statsmakten som gör det omöjligt för hela landet att leva. Det ena stödpaketet och bidraget efter det andra har konstruerats, men utan långsiktighet. behövs krafttag för att vända utvecklingen krafttag i form av att ge goda förutsättningar för glesbygdskommunerna att utvecklas. En viktig förutsättning för att ett samhälle ska kunna utvecklas och för att människor ska bo kvar är att det finns arbete och fungerande företag, men för att ett företag ska kunna fungera och utvecklas behövs kunskap och kompetens och i många glesbygdskommuner saknas unga människor med kompetens. För att vända den nedåtgående spiralen behövs åtgärder som stimulerar unga människor att stanna kvar i glesbygdskommunerna, men som även motiverar unga från tätorten att flytta till glesbygden. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att avskriva statliga studielån med det belopp som lånen ska återbetalas med om de unga vuxna väljer att stanna eller flytta till en glesbygdsbygdskommun för att arbeta och bo där. I i norra prövas åtgärder där avskrivning av studielån ingår som en parameter, vilket har medfört att hundratalet nya arbetstillfällen har skapats. En försöksverksamhet i exempelvis Norr- och bör prövas som möjliggör avskrivning av statliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden i dessa län.
mot · GR02Ub236 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Enligt första paragrafen i förordning (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor måste alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Inga undantag ges. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekas vetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller i värsta fall utestängas från undervisning. Detta endast för att man hävdar sin grundläggande rätt till föreningsfrihet. Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Dels har alla individer friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, dels friheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom den svenska grundlagstiftningens konstruktion, faller studentkårsobligatoriet utanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man inte vill delta i och detta är ett klart brott mot allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, art 20, stycke 2: Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svenskt demokratiskt system och bör avskaffas . Det måste stå individen fritt att själv få välja. Skånberg (kd)
mot · GR02Ub237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunala skolplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i skollagen för att säkerställa pedagogers avgörande inflytande över skolan. I 2 kap. 23 §§ skollagen slås fast att som rektor får endast den anställas som genom utbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogisk insikt. Vidare fastslås att kommunerna är skyldiga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Skollagen trycker alltså mycket hårt på att det är pedagogiskt utbildade som skall leda skolans arbete både i rektorsfunktionen och i det vardagliga skolarbetet. Det är bra. Det finns emellertid flera problem i verkligheten som gör det svårt att nå upp till skollagens intentioner. Bristen på utbildade lärare är ett problem. Skall vi få en skola med enbart personal med utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva krävs krafttag för att minska lärarbristen. I grunden handlar det om att på olika sätt uppvärdera läraryrket. Det kan handla om lönefrågor och karriärmöjligheter, men också om arbetsmiljöfrågor och skolans status i samhället. En annan utmaning mot den professionella styrningen av skolan som föreskrivs i skollagen är en följd av kommunaliseringen. Det förekommer alltför ofta att politiker på nivå försöker påverka det pedagogiska innehållet i skolan. Detta kan ske både genom ekonomiska styrmedel och via den kommunala skolplanen. Det är viktigt att skollagens intention om en professionellt ledd skola infrias. Skolan måste fredas från kommunpolitikers och kommunala förvaltningstjänstemäns försök att påverka pedagogiken. Detta kan ske på tre sätt: För det första bör skolans finansiering flyttas från kommunerna. En nationell skolpeng bör införas. En nationell skolpeng har flera fördelar. Bland annat ger den alla elever likvärdiga möjligheter att klara skolan. En annan fördel är att den innebär att skolorna blir friare. Även med en nationell skolpeng kommer de flesta skolorna att stå under huvudman. Därför behövs ytterligare förändringar för att befria skolan. För det andra bör därför de kommunala skolplanerna avskaffas. De nationella styrdokumenten räcker väl till för att styra verksamheten. Skollagens krav på kommunerna att ta fram en skolplan (2 kap 8 §) bör därför tas bort. För det tredje bör det införas en ny bestämmelse i skollagen som uttryckligen slår fast att politiker och kommunala förvaltningstjänstemän inte får styra den pedagogiska verksamheten.
mot · GR02Ub238 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU arbeta för de beskrivna förändringarna i forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra inriktningen på EU:s forskningspolitik så att den i större utsträckning satsar på forskningsprojekt som är för stora för enskilda medlemsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta EU-professurer. EU satsar mer och mer av sina resurser på finansiering av forskning. Samarbetet kring forskningssatsningar i EU anses viktig för att unionen skall kunna vara konkurrenskraftig vad avser kunskap och teknisk utveckling. Merparten av stöden fördelas i de så kallade ramprogrammen, inom vilka också pengar till forskarrörlighet finns. En av de viktigaste grunderna för att bygga upp bra forskarmiljöer är en långsiktig finansiering. Vi anser att EU i större utsträckning bör stödja uppbyggnaden av sådana miljöer, framför allt sådana satsningar som är för stora för de flesta enskilda medlemsländer att göra på egen hand. Exempel på sådana områden är rymdforskning, forskning med behov av satellitdata, t.ex. viss miljöforskning, forskning som kräver stora anläggningar, t.ex. cyclotroner, men även särskilda elitforskningsinstitut som EMBL. sker många sådana satsningar genom bilaterala samarbeten. Vi anser att EU borde ta ett större ansvar för denna typ av satsningar vilket skulle ge en långsiktig trygghet för viktiga forskningsområden och elitinstitut. En annan viktig fråga är hur man inom EU skall kunna konkurrera med bl.a. om de absolut bästa forskarna. finns det, enligt EU:s forskningskommissionär, en utflyttning av duktiga forskare från EU-området till andra regioner. Det är troligt att ett av skälen till en sådan rörlighet är att forskarna inte kan få tillräckligt goda villkor på hemmaplan. Detta rör ofta inte bara lönen, utan framför allt hur stora möjligheterna är att bedriva forskning, t.ex. hur stora resurserna är till utrustning och tjänster både för teknisk personal och doktorander. EU borde införa någon typ av EU-professurer. Dessa kan utlysas inom specifika områden och sökas i konkurrens mellan forskare med möjlighet för den som får tjänsten att förlägga den till vilket universitet inom EU som han eller hon själv vill. Professurerna bör ha en god finansiering så att de omfattar medel inte bara för den egna tjänsten utan också till doktorander, utrustning m.m. Finansieringen bör vara långsiktig.