ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K408 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda innehav av s.k. piratkort för att därigenom se betal-TV utan att erlägga avgift. Lagen (2000:171) om förbud beträffande viss avkodningsutrustning omfattar bl.a. ljudradio- eller TV-sändningar som är riktade till allmänheten och är föremål för villkorad tillgång och tillhandahålls mot betalning. Enligt lagen är det förbjudet att yrkesmässigt eller annars i förvärvssyfte tillverka, importera, distribuera, sälja, hyra ut, inneha, installera, underhålla eller byta ut avkodningsutrustning i syfte att göra en tjänst som omfattas av lagen tillgänglig i tolkningsbar form utan tjänsteleverantörens godkännande. Men det är inte förbjudet att köpa eller inneha så kallade piratkort för att kunna se betal-TV utan att behöva betala. Det är inte förbjudet att själv tillverka, importera eller installera avkodningsutrustning. Men trots att handel med programmerade kodkort till dekodrar är förbjuden kan det ändå se ut så här på hemsidor på Internet: Vi erbjuder Dig de bästa lösningarna för att se alla Digital-TV-kanaler utan abonnemang & månadskostnad! Enligt , en sammanslutning av betal-TV-bolag, finns det minst 150 000 falska piratkort och dekodrar bland de svenska hushållen, och det innebär att bolagens årliga förlust är mellan 0,5 till . Konstnärer, författare, skådespelare, regissörer, musiker m fl går miste om ersättningar de har rätt till som upphovsmän. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att det enda rimliga är att också förbjuda innehav av piratkort i likhet med vad som gäller i andra länder, t.ex. .
mot · GR02K409 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om ändrad organisation när det gäller hanteringen av EU-frågor. Hur organiserar arbetet med EU-frågorna har stor betydelse för möjligheterna att påverka ställningstagande i olika EU-frågor. Nuvarande ordning permanentar en situation där i efterhand skall ta ställning till olika EU-initiativ. Det är ett välkänt faktum att det är svårt att peta in jästen när brödet redan är bakat. Tyvärr är det den situation som befinner sig i. Orsakerna är naturligtvis flera, men en avgörande orsak är det sätt varpå organiserat sitt arbete med EU-frågor. Genom att i praktiken låsa in EU-frågorna via systemet med har dels lyckats med konststycket att fördröja hanteringen eftersom arbetet i mycket handlar om att reagera i stället för att agera, dels begränsat hanteringen av EU-frågorna till en nämnd och en grupp i . Det är dags att tar för sig mer i hanteringen av frågor som rör relationer med Europeiska unionen. Det kan bara ske om man flyttar fram sina positioner och engagerar hela i detta arbete. Vi föreslår därför att systemet med en avskaffas och att EU-frågorna ges en mer central placering i arbete genom att respektive fackutskott i fortsättningen hanterar dem.
mot · GR02K411 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för ledamotsstödet. I Lag om stöd till ledamöter och partigrupper i regleras bland annat stödet till riksdagsledamöter. Stödet inriktas på att bekosta handläggarhjälp politiska sekreterare åt ledamöter. Där redovisas också att arbetsuppgifterna bland annat bör omfatta kvalificerade allmänna sekreteraruppgifter, framtagande av underlag och att vara ledamoten behjälplig i olika typer av politiska initiativ. Ledamoten bör enligt lagtexten få ett stort inflytande i personfrågor och i fråga om stödets utformning. Målet sägs vara att varje ledamot skall kunna påräkna en politisk sekreterarresurs. 2003 uppgår stödet för politiska sekreterare per ledamot till /år. Det har aviserats att stödet skall räknas upp . Medlen betalas ut till respektive partis riksdagsorganisation och administreras via partikanslierna. egna uppföljningar visar att stödet inte har fått den form som det var tänkt. I stället har utformningen mer blivit en allmän kansliresurs som inte är knuten till den enskilde ledamoten. Hur respektive partigrupp utformar sin organisation har naturligtvis stor betydelse för vilka möjligheter den enskilde ledamoten har för att påverka stödets utformning. En avgörande betydelse har det ändå att medlen inte särskilt reserverats för ledamöterna utan i stället ställs till partigruppernas förfogande. Denna lösning framstår som märklig och har inte som syfte att säkerställa att enskilda ledamöter kan påverka stödet utformning. Det står dessutom i strid med vad lagar och regler säger om riksdagsledamotens ställning. Stödet till ledamöter bör enligt min mening i stället utformas så att den enskilde ledamotens ställning stärks. Det kan ske genom att ledamoten till redovisar hur stödet skall vara utformat för att bäst passa honom eller henne och att kostnaderna avropas, efter tydlig och noggrann redovisning, mot ett särskilt konto som administrerar.
mot · GR02K412 · 2003-10-07 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Anslag (tkr) tryggas mångfalden inom tidningsvärlden till stor del genom presstödet som garanterar många andratidningars existens. Dagens situation för tidningarna bör leda till att det befintliga presstödet förenas med särskilda insatser för att underlätta för tidningsföretag att utveckla teknik och arbetsformer för att vara med på den digitala mediemarknaden och möta framtida krav. minskade regeringen, trots kritik från , presstödets anslagsnivå med en miljon och ligger den kvar på samma nivå. anser följaktligen att anslaget bör ökas med . Regeringen fortsätter att ligga på en orimligt hög nivå när det gäller anslaget 90:5 trots att ordförandeskapsåret är förbi med de extrakostnader som detta medförde. Vidare menar att tidigare sammanslagningar av departement borde ge minskade kostnader genom effektiviseringar . Det är även nödvändigt och fullt genomförbart med allmänna besparingar inom . eftersträvar decentralism och mindre av centrala påbud. På flera områden, till exempel kommunikationer och rättsväsende, tillskjuts inte de summor som behövs. Däremot får ökade budgetmedel år . Regeringen bygger upp nya myndigheter inom och medel som annars skulle tillfalla andra myndigheter stannar istället kvar i hägn. Vi accepterar inte att fortsätter att svälla ut. Därför föreslår en minskning för anslaget 90:5 på .
mot · GR02K413 · 2003-10-07 00:00:00 — Demokratikonvent för ny grundlag tillkännager för regeringen som sin mening i vad motionen anförs om ett svenskt demokratikonvent som ett led i översynen av regeringsformen. har i motion 2003/04:K222 En samhällsordning för 2000-talet föreslagit en grundläggande översyn av konstitutionella uppbyggnad, allt i syfte att uppnå en tydlig maktdelning och bryta den tilltagande maktlösheten i samhället på alla nivåer. Ett uppbyggt underifrån, utifrån federalismens principer, skulle göra makten tydlig och ge medborgarna ökad möjlighet att både delta, påverka och utkräva ansvar på alla nivåer. Den översyn av regeringsformen som även regeringen aviserat, kan genomföras på en rad olika sätt. Utifrån erfarenheterna av tidigare svenska utredningar och det avslutade Europeiska konventet finns det all anledning att söka bredda deltagandet i processen fram till en ny grundlag. Ett särskilt värde med en bredare process fram till en ny grundlag är den djupare förankring som därmed kan uppnås och det mer allsidiga underlag för slutligt ställningstagande som kan tas fram. Ett särskilt demokratikonvent i måste vara öppet för såväl det civila samhället, marknaden som den offentliga sektorn. Konventet måste självklart ha en bred kontaktyta i hela samhället där alla kan känna sig delaktiga i processen. har en god och specifik tradition av medskapande starka folkrörelser som tar aktiv del i samhällets utveckling. De spelar en betydelsefull roll för hela det civila samhället och måste engageras i detta arbete. Självklart måste konventet också samla representanter från dagens olika nivåer såväl kommuner, landsting, regioner som riksdag. De närmare formerna för konventets arbete och sammansättning förutsätts bli föremål för särskilda överläggningar mellan regering och partier innan det initieras. All makt ska utgå ifrån folket, och vad är väl då lämpligare än att folkets valda representanter bjuder in hela att under ordnade former delta i arbetet med en ny konstitution som gäller oss alla, som reglerar grunderna och ramarna för vår samlevnad och fortsatta demokratiska utveckling. Ett konvent i den form som här skisseras stämmer också väl med uttalade mål om att forma en deltagande demokrati. Det kan också aktivt bidra till att stimulera en nödvändig dialog kring i relation till och som en aktiv medskapare i såväl EU som det globala samhället.
mot · GR02K416 · 2003-10-07 00:00:00 — Att unionen snart kommer att ha 25 medlemsländer gör ansvaret än större. har det riktats kritik mot Europeiska kommissionens sätt att handha bistånds- och katastrofanslagen. Kritiken handlar bl.a. om brist på måluppfyllelse, insyn, effektivitet och redovisning. Att effektivisera det europeiska biståndet har länge varit en av våra prioriteringar och kommer fortsättningsvis att så vara. Det är en förutsättning för att skapa förtroende såväl hos medborgarna i medlemsstaterna som hos samarbetsländerna. Vi vill verka för att utveckla den viktiga normativa dialog som EU har med utvecklingsländerna avseende främjande av fred, demokrati, mänskliga rättigheter och gott ledarskap . 12.15 En globalt hållbar utveckling Miljösamarbetet över nationsgränserna är en av EU:s viktigaste uppgifter. Som en av världens rikaste regioner har ett globalt ansvar för en hållbar utveckling, och vi vill att intar ledarrollen i kampen mot bl.a. växthuseffekten. EU har undertecknat Kyotoprotokollet och därmed åtagit sig att reducera sina utsläpp. Flera olika instrument bör användas för att uppnå målen. EU-direktiv om minimiskatter på koldioxid och andra växthusgaser är ett instrument. verkar för detta på två fronter. Dels direkt och dels för att majoritetsbeslut skall införas som beslutsmodell för minimiavgifter på växthusgaser. Att införa ett gemensamt system för handel med utsläppsrätter för koldioxid är ett annat. Ökade satsningar på forskning om alternativa energiformer krävs inom EU för att påskynda omställningen till förnyelsebara energikällor. Att kärnkraften kommer fortsätta utgöra en viktig beståndsdel för EU:s energiförsörjning är klart, men för att eliminera risken för olyckor krävs en EU-standard för verkens säkerhet. Stöd för ökad teknik- och rutinsäkerhet behövs inte minst för de nya medlemsländerna för att minimera riskerna där. EU har vidare en viktig uppgift i att se till att omsätta internationella miljökonventioner i handling i sin dialog med . 12.16 Den gemensamma jordbrukspolitiken avveckla exportstöden Den europeiska jordbrukspolitiken har mycket negativa konsekvenser för fattiga jordbrukare i u-världen. Följderna av de omfattande subventionerna inom unionen leder till dumpning av produktion på u-landsmarknader vilken i sin tur slår ut inhemsk produktion och förhindrar export till EU. Ett exempel på nu gällande protektionism som bör avvecklas gäller restriktioner för införsel av ekologisk jordbruksproduktion från till EU. Det är en produktion som är alltmer efterfrågad och som betingar ett avsevärt mervärde. vill avveckla exportsubventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Målsättningen för oss är en minskad överskottsproduktion och en jordbrukspolitik som tar ett globalt ansvar.
mot · GR02K420 · 2003-10-07 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 1, anslag 46:1 Allmänna val för 225.000.000 kr i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiv för våra förslag Regeringen föreslår i budgetpropositionen att inför Europaparlamentsvalet anslå för en ny demokratisatsning, detta bl.a. i syfte att öka valdeltagandet i parlamentsvalet. I en demokrati är det partiernas uppgift att övertyga väljarna om att de bör rösta. Vi motsätter oss därför regeringens särskilda demokratisatsning om i samband med valet till 2004.
mot · GR02K421 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 1, , anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, , anslag 90:3 för 530.642.000 kr. Motiv för våra förslag I anslaget ingår finansieringen av löner, administration, hyreskostnader fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Vi anser att anslaget till informationsverksamhet bör reduceras. I detta ingår informationsenheten, EU-upplysningen, tidningen riksdag och departement, tryckerienheten samt . Det är inte påkallat att informationsverksamhet har den omfattningen den har . Anslaget till tidningen riksdag och departement skulle kunna minskas genom att kostnaderna för driften av tidningen t.ex. i ökad grad skulle kunna finansieras genom intäkter från prenumerationer. Anslaget till informationsenheten skulle också kunna minskas något. Det huvudsakliga ansvaret för den information som gäller den politiska verksamheten i åvilar partier.
mot · GR02K422 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 1, , anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, anslag 90:6 för 4.920.532.000 kr. Motiv för våra förslag Regeringen föreslog i budgetpropositionen , med hänvisning till en rapport om dimensionering Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och (Ds 2000:27) ökade anslag till . Detta motiverades med att arbetsuppgifterna i har ökat och kommer att fortsätta öka, bl.a. genom medlemskapet i EU, men också p.g.a. de höga krav som ställs på i form av ekonomiska analyser, prognoser och utvärderingar. har antalet anställda ökat med 400 personer. En del av denna ökning var ett led i förberedelserna inför ordförandeskap i EU. Regeringen har dock inte visat några skäl för att behålla samma personalstyrka nu som . Ökningen gäller i synnerhet de politiskt relaterade befattningarna. Att och har egna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens. Det är inte rimligt att anslaget till skall finansiera tjänster åt regeringens stödpartier. Det är principiellt problematiskt att ett relativt stort antal sakkunniga från samarbetspartierna anställs i för att bereda regeringens beslut som samma partier i egenskap av opposition erhåller ett dubbelt så stort grundbelopp som regeringspartiet enligt reglerna om stöd till riksdagsledamöter och partigruppernas arbete i . Enligt vår mening finns ett skäl att hålla tillbaka den expansion av som har präglat . Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också en ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Inom anslaget till vill vi därför öka anslaget till utrikesförvaltningen med 65.000.000 kronor. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Inom anslaget till bör även avsättas medel till att genomföra en särskild upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten. Till detta bör anslås . Anslaget bör ligga kvar även .
mot · GR02K423 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 1, , Partistödet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en minskning av partistödet. Minskat stöd till politiska partier De politiska partierna har en stor och viktig uppgift att fylla i en demokrati. Avgörande för väljarnas förtroende för politiska partier är att partierna kan leva upp till väljarnas förväntningar och att de har hela sin lojalitet hos valmanskåren. Partierna bör vara oberoende av stöd från den offentliga sektorn. Partistödet står i strid med en sådan syn på partierna. I partistödet ligger även en inte oväsentlig konserverande effekt då det utgår endast till partier som har nått en viss andel av rösterna i riksdagsvalet. Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävt att partistödet skall minska, ett krav som vi håller fast vid. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår vi att partistödet minskas successivt. minskas stödet med en fjärdedel av det nuvarande anslaget, vilket innebär en besparing med 36.300.000 kronor och därefter en årlig besparing på 72.600.000 kronor för och framåt. Därefter förändras formerna för partistödet så att det ger bättre förutsättningar för folkligt engagemang och enskilda människors ansvarstagande. Ett större folkligt deltagande i partiernas finansiering motverkar beroendet av staten och att staten genom sina bidrag bidrar till att upprätthålla etablerade partiers storlek och dominans. Det kan också leda till en vitalisering av de politiska partierna baserat på det stöd de har av medborgarna i samhället. är partistödet så utformat att Socialdemokratin som parti får ett mer än dubbelt så stort stöd än varje annat politiskt parti. Tillsammans med övrig finansiering från ekonomiskt starka intresseorganisationer förstärker detta Socialdemokraternas ekonomiska och politiska dominans på ett sätt som är ur demokratisk synvinkel stötande.
mot · GR02K425 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över presstödsreglerna. När presstödet infördes var avsikten att öka mångfalden på tidningsmarknaden, att ge också andratidningar med därmed lägre annonsintäkter möjlighet att existera. Presstödet är och har varit ett ovärderligt stöd för många tidningar. Tidningsmarknaden håller emellertid på att radikalt förändras. Maktkoncentration pågår och regionala tidningsmonopol växer fram. Många andratidningar brottas med stora ekonomiska problem. Tidningen tvingades för nu att lägga ned och ytterligare ett antal andratidningar brottas med stora problem. En flora av gratistidningar med höga kommersiella men små journalistiska ambitioner har vuxit fram, framför allt i storstäderna. Det är därför av stor vikt att presstödsreglerna ses över så att de också framöver garanterar en mångfald. Det kan handla om ökat presstöd, men också om att göra presstödet mer flexibelt för att underlätta utgivning av nya typer av tidningar. Till detta kommer att det , jämfört med när presstödet infördes, redan har vuxit fram en ny press som behöver stöd. Över en miljon av befolkning är människor med utländsk bakgrund. Massmediers uppgift måste vara att ge röst åt olika befolkningsgrupper och intressen och att spegla mångfalden. befolkning består av såväl infödda svenskar som svenskar födda i andra länder och inhemska minoriteter. finns det 226 invandrar- och minoritetstidningar i . Av dessa tidningar uppbär ett fåtal presstöd. En vid flora av invandrar- och minoritetsmedier är viktig av demokratiska skäl, för att ge individer och grupper identitet, för att stimulera integration, men också för att inspirera de stora etablerade medierna att bli bättre på att skildra olika verkligheter. Presstödet måste sammanfattningsvis utvidgas för att underlätta för redan existerande nya medier och för att stimulera framväxten av helt nya medier.
mot · GR02K426 · 2003-10-07 00:00:00 — uppdrar åt riksdagsstyrelsen att göra en översyn av EU-frågornas hantering i arbete. Det är många valanalytiker som efter folkomröstningen har tagit upp frågan om EU-politikens svaga förankring i människors vardag. Vad EU:s beslut betyder för mig är inte bara en svår fråga att besvara för enskilda medborgare den är dessvärre svår att besvara också för många av oss riksdagsledamöter. utskott hanterar EU-frågorna på olika sätt men få utskott på ett integrerat sätt i den egna beslutsprocessen. Det är för oss uppenbart att EU-politiken måste få ett bättre fotfäste i människors vardag. Medborgarna har givetvis rätt att få reda på vilka frågor som diskuteras och vilka förslag som finns under beredning/behandling för att påverka sina beslutsfattare. Då antalet EU-parlamentariker är få måste riksdag ta ett tydligare och större grepp om frågorna i syfte att nå en större öppenhet, bättre information och därmed i bästa fall en bättre demokratisk process. Det är därför hög tid att se över det system och de arbetsformer vi har haft för EU-frågornas hantering så att dessa frågor på ett bättre sätt integreras i det övriga riksdagsarbetet. En majoritet av svenska folket och en klar majoritet av tycker att EU-medlemskapet är bra och viktigt. Då bör också detta ställningstagande avspeglas i praktiken.
mot · GR02K427 · 2003-10-07 00:00:00 — Bifall istället för avslag tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att tillgodosedda yrkanden skall betraktas som bifallna i stället för avslagna. Vid behandling av motionsyrkanden i utskotten händer det att motionärens förslag redan gått igenom på ett eller annat sätt. Yrkandena avslås rutinmässigt men kan egentligen likaväl bifallas, om man ska se godvilligt på ledamöternas motioner. Det har ingen betydelse för den fortsatta handläggningen av ärendet. Däremot skulle det höja andelen bifall som alltid är förfärande låg, vanligtvis . Vid /03 blev det bifall eller delvis bifall till 115 av 8273 yrkanden. (Källa: Urix).
mot · GR02K428 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av genusperspektiv i riksdagsarbetet. riksdag är numerärt världens mest jämställda parlament. Säkert är också och andra politiska församlingar några av landets mest jämställda arbetsplatser. De allra flesta ledamöter har en ärlig strävan att utjämna könsrelaterade orättvisor. Ändå upplever många kvinnliga ledamöter att vårt parlament inte alltid är en mönsterarbetsplats i jämställdhetshänseende. Patriarkala strukturer, outtalade regler och invanda mönster sätter stopp för det. Ofta är uttrycken för diskrimineringen subtila och svåra att angripa. Den största delen är inte heller resultat av sanktionerade strategier utan helt enkelt omedveten. Personalen på en förskola utanför var engagerade jämställdhetsförespråkare och tyckte själva att de var noga med att behandla alla barn lika och att överföra ett jämställt budskap. Ändå tackade de ja till ett jämställdhetsprojekt som de blev erbjudna att delta i. I projektet ingick bland annat att videofilma verksamheten för att i efterhand kunna analysera det som sagts och gjorts. Förvånat konstaterade personalen att de inte alls behandlade flickor och pojkar lika. uppmuntrade och befäste de, omedvetet och mot sin egen vilja, de traditionella könsrollerna. Först efter att personalen uppmärksammats på hur det egentligen låg till och fått adekvat utbildning kunde de angripa problemet och anpassa pedagogiken. Vi anser att liknande jämställdhetshämmande och till stor del omedvetna strukturer finns överallt i samhället. Det finns även i vårt parlament. Majoriteten av dessa strukturer är sannolikt tydligast tidigt i de politiska beslutsprocesserna, på exempelvis förmöten och gruppsammankomster, något som varje partigrupp bör vara medveten om och motarbeta aktivt. Men tendenserna finns även i våra formella forum, och det enda sättet att kunna angripa dem är att lyfta upp dem till ytan. Förskolepersonalen i projektet i blev medvetna och fick utbildning. Uppföljningar av projektet visar att man också nått resultat. Flickor och pojkar som gått på just den förskolan är mindre bundna av de traditionella könsrollerna. Ett steg mot att göra riksdag till en jämställd mönsterarbetsplats skulle kunna vara att överföra förskolans koncept på politiken. Genom att låta en genusforskare filma och analysera utskottssammanträden och debatter i kammaren får vi en granskning av våra egna eventuella brister och visar också att vi anser att jämställdhet är en mycket viktig och prioriterad fråga för vårt parlament.