ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub487 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i företagshälsovård vid . Inom ramen för regeringens 11-punktsprogram samt i förslag till budget för förs långtgående diskussioner om hur den arbetsrelaterade ohälsan ska kunna nedbringas. Som ett viktigt instrument framhålls behovet av en väl utbyggd företagshälsovård. Denna företagshälsovård skall omfatta alla anställda och ha en bred kompetens inom flera områden. Detta innebär att en rad olika professioner måste finnas på en företagshälsovårdscentral för att kunna möta behoven. Vid har tidigare funnits utbildning av skyddsingenjörer vilka utgör en viktig del i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. finns kompetenser vilka kan kopplas till företagshälsovårdsarbete som biomekanik, ergonomi, rehabilitering och beteendevetenskap Hälsohögskolan som ingår i den samlade har en bred och vida känd kompetens inom hela vårdutbildningsområdet. Dessa utbildningar kopplade till tidigare erfarenheter av utbildning av skyddsingenjörer utgör en bra bas för en bredare utbildning av personalinom specialområdet företagshälsovård/försäkringsmedicin. Genom omdisponering av utbildningsplatser i landet kan bli ett centrum för utbildning inom specialområdet företagshälsovård.
mot · GR02Ub489 · 2003-10-07 00:00:00 — Forskning och social ekonomi tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning om social ekonomi. Social ekonomi är ett relativt nytt begrepp i . I många andra europeiska länder är begreppet redan etablerat som samlingsnamn på den sektor i samhället som bedriver ekonomisk verksamhet i demokratiska organisationer och föreningar. Det finns viss forskning men ingen heltäckande kartläggning av denna sektor i . Det finns inte heller någon kartläggning över vilken utbildning som förekommer inom området social ekonomi. Det är framför allt på tre områden som forskning är angelägen: Villkor och förutsättningar för den sociala ekonomin organisering. Den sociala ekonomins organisationer. Den sociala ekonomins betydelse för individer och samhälle. Forskningen kan bidra till att en bred kunskapsutveckling kring den sociala ekonomins villkor och särart kommer till stånd. Området bör avgränsas tydligt mot forskningen om den offentliga sektorn respektive forskningen om det privata näringslivet. för social ekonomi vid i knyter samman ett antal myndigheter och organisationer med ett gemensamt intresse för forskning och utveckling kring begreppet social ekonomi. Det bör övervägas om detta institut kan ges en tydligare och starkare roll beträffande statistisk belysning, forskning och kunskapsöverföring vad gäller området social ekonomi.
mot · GR02Ub491 · 2003-10-07 00:00:00 — Äganderätten till forskningsresultaten vid universitet och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärarundantaget vid landets universitet och högskolor. I äger lärare vid universitet och högskolor sina patenterbara uppfinningar. Detta kallas för lärarundantaget eftersom lärarna är undantagna från lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar (). Det kan starkt ifrågasättas om detta är en riktig ordning när stat, kommun och landsting i huvudsak finansierar infrastrukturen runt högskolorna och därmed på olika sätt gör ansträngningar att i samarbete med näringslivet kommersialisera olika uppfinningar. En universitetsanställd läkare som arbetar inom ett universitetssjukhus har möjlighet att forska som hon/han bedriver sjukvårdande behandling. Ofta ingår man som en intregerad del i sjukhusets verksamhet. Läkaren arbetar i lag med andra, och uppgifter som tas fram av medarbetarna blir underlag för en medicinsk forskningsframgång som den forskande läkaren kan söka patent på och sedan ta hem en inte oansenlig ekonomisk vinst om det blir en kommersiell framgång. har ingen del i denna vinst trots att sjukhusets verksamhet är en förutsättning för forskningen och detsamma gäller medicinska fakultet. På liknande vis fungerar lärarundantaget inom de tekniska högskolorna/ universiteten. I , och har det skett lagändringar som innebär att lärarundantaget har tagits bort. Lagändringarnas syfte är att forskningsresultat som har tagits fram med offentliga medel i ökad grad nyttiggörs och tillämpas kommersiellt. Det innebär att högskolan som övertar rättigheten till uppfinningen i syfte att kommersialisera denna är skyldig att aktivt verka för detta. Högskolan betalar alla kostnader i samband med överföring och skyddande av uppfinningar som högskolan övertagit rättigheterna till. har i en skriftlig rapport redovisat de olika ländernas lagändringar och tillämpning av den nya lagen. En dylik förändring i skulle kunna skapa möjlighet till en offensivare näringspolitik och ökad tillväxt. Vi föreslår därför att regeringen ser över möjligheterna till att ta bort det svenska lärarundantaget och villkoren för hur universitet/högskolor och universitetssjukhus kan kommersialisera patent i enlighet med motionen.
mot · GR02Ub492 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Alla ungdomar skall ha möjlighet att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av egen eller föräldrars ekonomi. Körkort får inte bli en klassfråga. Ett körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det ofta nödvändigt att ha tillgång till bil för att nå nöjes- och fritidsutbud. Dagens verklighet är att alltför få 18-åringar tar körkort. tog hälften av varje årskull körkort. Femton till hörde det till undantagen att ungdomar inte hade körkort. 1989 tog av 18-åringarna i landet körkort. På ett enda år sjönk antalet till . har andelen 18-åringar som tar körkort legat på en relativt stabil men låg nivå, på dryga . En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. kan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en fara för samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling. Att kunna köra bil, och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper, tillhör definitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan.
mot · GR02Ub493 · 2003-10-07 00:00:00 — Idrottsämnet för barn med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrott i skolan för barn med funktionshinder. Jag är inte med i idrotten för att jag klarar inte att göra dom sakerna som dom gör. På gympan får jag för det mesta bara titta på och mäta och sånt. Fast jag vill gympa för jag är en sportkille. Så uttalar sig flera barn i , Många syns inte men finns ändå. Barnens kommentarer visar att de inte kan eller får vara med i all undervisning som sker i skolan. Det gör att de går miste om många tillfällen av samvaro som skapar sammanhållning mellan barnen. I en intervjuundersökning som gjorts för rapporten framgår det att barn och ungdomar med rörelsehinder ofta blir avskilda från klassen i samband med bland annat friluftsdagar och idrott. Funktionshindrade barn och ungdomar får sällan eller aldrig möjlighet att som andra barn i skolan prova olika idrotter. Istället för att delta i idrottslektionerna med sina kamrater får de i bästa fall göra andra aktiviteter tillsammans med sin assistent. Alltför ofta får de sitta bredvid och titta på. De slipper vara med. I berättar barnen att det inte alls kändes bra att slippa idrotten. Det kändes mer som ett utpekande och ett utanförskap. Att många barn inte är med på gymnastiken är tidigare känt. Att många barn vill vara med men tvingas att se på eller göra något annat är inte acceptabelt. Fler barn skulle kunna vara med på gymnastiken om undervisningen lades upp så att den passar varje barn. Mycket mer borde gå att göra från skolans sida med stöd av specialpedagogisk kompetens med inriktning på motorik. Om den integrerade skolan ska fungera och vara värd namnet, måste idrottsämnet bli ett ämne för alla. som vi talar om att barnen behöver röra på sig, blir budskapet det motsatta till barnet i rullstol. Här ligger en stor utmaning för nytänkande. Inom handikappidrotten finns både idéer och erfarenheter som man kan dra nytta av. Dessutom skulle säkert flera barn tycka att det var spännande att få tävla under andra förutsättningar. Ett initiativ krävs dock, en vilja att visa på vägar till förbättring. Det initiativet bör regeringen ta.
mot · GR02Ub494 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statistikämnets betydelse och behovet av garanterad grundutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av en forskarskola med inriktning på statistik. är ett av de länder i världen som har den längsta traditionen avseende såväl offentlig statistikproduktion som utveckling av statistiska metoder. har det blivit alltmer uppenbart att den statistiska kompetensen i landet börjat försvagas och löper stor risk att ytterligare försvagas till följd av pensionsavgångar. försvåras nyrekryteringen av att betydligt färre personer söker till högre studier i statistik. För att vi ska kunna trygga både informationsinhämtandet och förmågan att analysera insamlade data krävs en nationell policy för den högre utbildningen i statistik. Speciellt måste man undvika en situation där varje enskilt lärosäte har för få studenter och därmed också för små resurser att genomföra en slagkraftig statistikutbildning på magisternivå och däröver. För vissa språkämnen har föreslagit ett system med en tydligare ansvarsfördelning mellan de olika lärosätena. Statistik är ett ämne som är viktigt både ur forskningssynpunkt och för de offentliga institutionerna. Därför bör tillse att ansvaret för grundutbildningen i statistikämnet fördelas på ett sådant sätt att expertisen inom området säkras. För att säkra forskningen inom det statistiska området bör ämnet även tilldelas medel för en egen forskarskola. Sammantaget kan dessa åtgärder möjliggöra ett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser och på så sätt bidra till att utbildningen och forskningen i statistik får önskad spets och bredd.
mot · GR02Ub495 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning av förskollärare. har det skett en successiv minskning av tilldelningen av platser till barn- och ungdomspedagogiska program med motivering att efterfrågan på dessa utbildningar är svår att förutse med bedömningen att examinationsgraden bör minska. Trots volymförändringarna har förskolans roll och uppdrag i samhället utvidgats påtagligt ; den ökade tillgängligheten, införandet av maxtaxan och allmän förskola m.m. Men ökningen av platser har uteblivit. Detta har kanske varit fel signaler till de människor som har tänkt sig att söka till utbildningar eftyersom trenden nu är för få sökande. Detta har hänt i . har antalet förstahandssökande minskat rejält från ca 180 till under 40 innevarande år. Detta är allvarligt. Kan det vara så att yrket har förlorat i status eller är utbildningstiden i kombination med löneläget en faktor? Det är viktigt för förskolans kvalitet att fler förskollärare rekryteras till förskolan. Ska den svenska förskolan behålla sitt internationellt sett höga anseende är det angeläget att personalförsörjningen kan tryggas Det krävs stimulansåtgärder för att locka flera till utbildningen för att möta de framtida behoven av utbildade förskollärare.
mot · GR02Ub498 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är en mycket viktig lagstiftning, men långt ifrån tillräcklig. I enlighet med den så kallade kunskapslyftskommitténs förslag Kunskapsbygget Det livslånga lärandet, SOU 2000:28, anser vi att alla medborgare bör få rätt till minst gymnasieutbildning. Gymnasieutbildningen faller inte under skolplikten men att ha en gymnasieutbildning är en självklarhet och nödvändighet inom de flesta yrken . Att ge alla vuxna rätt till utbildning på gymnasienivå är av stor betydelse för den enskilde men också för samhället. Vi anser därför att rättigheten till utbildning för vuxna bör utsträckas och gälla inte bara grundläggande utbildning utan även utbildning på motsvarande gymnasienivå.
mot · GR02Ub500 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdegrundsfrågor i skolan. Våldet blir alltmera vanligt i vårt samhälle. De senaste månadernas våldsdåd har riktat blickarna mot psykvården i , och det är bra. Men diskussionen måste breddas. Våldet finns överallt i vår vardag på olika nivåer och olika kraftfullt. Vi drabbas alla på något sätt av det, inte minst kvinnorna. Att arbeta för mänsklig säkerhet handlar om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Vi drabbas alla av våldet på något sätt. Därför måste vi alla också kunna hantera det och bidra till att bygga en icke-våldskultur. har deklarerat 20012010 till det internationella årtiondet för en freds- och icke-våldskultur för världens barn. Det innebär att alla länder uppmanas att ta initiativ som är nödvändiga för att attityder, värderingar och insikter ska präglas av icke-våldslösningar på konflikter. Våra barn måste få möjlighet att redan i skolan lära sig att hantera konflikter på ett fredligt sätt så att de redan där får lära sig arbeta i en miljö av icke-våld och fred. Undervisning måste handla om frihet, rättvisa, demokrati, mänskliga rättigheter, tolerans, solidaritet och att lösa konflikter genom förhandling och samtal. Värdegrundsfrågorna bör klargöras och stärkas i skolans arbete och vara obligatoriska.
mot · GR02Ub501 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning om migrän. Migrän är en form av huvudvärk som kommer i kraftiga anfall. Anfallen varar vanligen i timmar . Utöver huvudvärk har den drabbade ofta störningar i syn eller hörsel liksom illamående. Öven en miljon människor i lider av denna sjukdom, och den övervägande delen av dem är kvinnor. En tredjedel har så svåra symtom att sjukdomen försvårar deras sociala liv och möjligheten att ha ett vanligt arbete. Det är först man har kunnat konstatera att också barn drabbas av migrän. av alla skolbarn har återkommande huvudvärk, och var tredje av dessa har migrän. I vissa fall kan sjukdomen vara ett rejält handikapp eftersom migrän är en kroppslig åkomma. Barnet blir helt utslaget, och minsta kroppsrörelse försämrar tillståndet. Rätt diagnos, fungerande mediciner, adekvat rehabilitering och hjälp till självhjälp borde vara självklarheter för varje person som lider av svår huvudvärk. Så är det inte , men samhället skulle spara stora summor på att ge behandling i ett tidigt skede av sjukdomsförloppet eftersom huvudvärk har en tendens att öka om inte patienten får rätt diagnos, rätt medicinering och rehabilitering. Det förutsätter bättre kunskaper om sjukdomen inom primärvården. köps i mediciner mot smärta för . ökar intresset för alternativa behandlingsmetoder som exempelvis akupunktur. Rätt omhändertagande kan förhindra långtidssjukskrivning, minska medicinförbrukning och inte minst förbättra livskvaliteten hos patienten. Därför är det nödvändigt att forskningen och kunskaperna om migrän, dess orsaker och behandling blir bättre.
mot · GR02Ub503 · 2003-10-07 00:00:00 — Studiestöd, utgiftsområde 15 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: Med anledning av att det särskilda utbildningsbidraget, UBS, avvecklades i och med utgången av infördes ett nytt rekryteringsbidrag för vuxenstudier. Rekryteringsbidraget används för studier för personer som är eller äldre med kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa. Den besparing som regeringen gör på känns helt omotiverad då besparingen endast leder till att färre människor kan få en grundläggande utbildning varför vi ökar anslaget med . Vidare anser vi att det, ur perspektivet livslångt lärande, är oacceptabelt att bidraget endast skall lämnas till personer . Det finns personer som är och som varken har grundskole- eller gymnasiekompetens och som riskerar att bli arbetslösa, dessa personer blir med regeringens snäva regler hänvisade till kortvariga lågavlönade arbeten eller långvarig arbetslöshet. Vi menar att det inte finns skäl att ha en övre åldersgräns för rekryteringsbidraget. Vi vill också påminna om att det gamla utbildningsbidraget kunde ges till personer . Vi återkommer till detta i vår allmänna utbildningsmotion.
mot · GR02Ub504 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kultur som obligatoriskt ämne i vårdutbildningar. Konstnärliga uttrycksformer som exempelvis teater, musik, dans och konst är särskilt värdefulla eftersom de ger utlopp för det egna skapandet och därmed påverkar inre faktorer som kreativitet, motivation och självkänsla. Flera undersökningar visar kulturens betydelse för social gemenskap men också som komplement till behandling inom sjukvård och rehabilitering. I fanns en verksamhet som kallades Culture therapy. På flera av sjukhusen använde man sig i omvårdnads- och rehabiliteringsarbetet av studiecirklar, bildkonst, musik och litteratur. Det spred sig även hit till , och eldsjälar organiserade utbildningar exempelvis inom . I samband med ädelreformen upphörde stödet till kommunerna från landstingen gällande arbetet med kultur och hälsa. Ett samhällsekonomiskt värde är svårt att uppskatta, men kulturella insatser har stor betydelse för vår egen uppfattning om livskvalitet och hälsa. Det är mycket troligt att konsumtionen av insatser inom vård och omsorg minskar om vi upplever en större tillfredsställelse i livet. På olika håll i landet pågår kulturprojekt inom vården. Exempel finns inom psykiatrin. Man vet också att barn som vistas på sjukhus och får tillgång till kultur tillfrisknar mycket fortare. Det har till och med gjorts en undersökning som visade på att det var färre i personalen som var sjuka den dag då det var kultur på arbetet. har i Dagordning för kulturpolitiken 20032006 framhållit sambanden mellan kultur och hälsa och då speciellt vikten av kultur i arbetslivet. Det finns också många långtidssjukskrivna som på sin väg tillbaka till yrkeslivet igen skulle vara hjälpta av kultur i sitt rehabiliteringsarbete. I ingår inte obligatorisk kulturundervisning i våra vårdutbildningar, men i är det infört och i finns projekt i den riktningen. Det skulle vara av stor vikt att införa kultur som ett steg i vårdutbildningarna både för vårdtagare, patienter och inte minst för dem som kommer att arbeta inom vården.
mot · GR02Ub505 · 2003-10-07 00:00:00 — Vegetarisk och vegansk skolmat samt undervisning inom ramen för ämnet hemkunskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vegetarisk och vegansk skolmat samt undervisning inom ramen för ämnet hemkunskap. Alltfler unga människor i vårt samhälle tar ställning mot köttproduktionen. De gör det oftast utifrån etiska skäl, för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning, eller utifrån resurshushållningsskäl. Ställningstagandet ser lite olika ut; en del väljer bort kött- och fiskprodukter och andra väljer bort all kost som innehåller animalier, dvs. även mjölk, ägg etc. Ungdomarnas ställningstagande är ofta mycket välgrundat och bygger oftast på att de vill utvidga sin moraliska omsorg till att även innefatta kännande individer utanför människosläktet. Enligt min uppfattning bör ungdomarnas val att stå på djurens sida såväl uppmärksammas som accepteras av samhället. Skolan har här en mycket viktig uppgift att fylla, både som kunskapsförmedlare och då det gäller den dagliga skolmaten. Skolmatens funktion innebär en nödvändig paus från skolarbetet med social gemenskap som den står för en tredjedel av det totala näringsintaget. Skollagen slår fast att eleverna skall ha rätt till ett dagligt mål mat i skolan. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig eller att den blir för dyr. Detta innebär att de elever som inte vill äta animaliskt får nöja sig med den del av maten som är vegetabilisk. Detta leder till att de elever som är veganer inte får någon daglig fullvärdig skolmat. Jag anser inte att etiska ställningstaganden ska behöva leda till sämre studieresultat. En etisk diskriminering av elever i skolan är inte acceptabel. Alla elever, som så önskar, måste ha rätt till en fullvärdig och näringsriktig vegetarisk alternativt vegansk kost. som många kommuner inte serverar veganmat till de elever som så önskar finns det kommuner som arbetar mycket ambitiöst med skolmåltiderna. Ett exempel på en sådan kommun är , där man som bieffekt har lyckats sänka kostnaderna för skolmaten med . Att servera vegetarisk och vegansk skolmat torde med andra ord vara något som ger ekonomiska vinster. Att stärka skolmåltidspersonalens möjligheter och kunskaper om att servera vegetarisk och vegansk skolmat till dem som så önskar och som ett andra alternativ till samtliga elever , innebär troligtvis även mycket önskvärda allmänna positiva hälsomässiga effekter, då eleverna i större utsträckning än skulle äta vegetabilier. Undersökningar från visar att det är många ungdomar som vill bli vegetarianer eller veganer men som saknar kunskap både när det gäller den näringsmässiga biten och i att laga sådan mat. Enligt min uppfattning har hemkunskapsundervisningen skyldighet att uppnå de uppsatta utbildningsmålen även för vegetarianer och veganer, dvs. undervisningen skall leda till att även de ges goda färdigheter i näringslära och i matlagning.
mot · GR02Ub506 · 2003-10-07 00:00:00 — Bra och kostnadsfri barnomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bra och kostnadsfri barnomsorg. Det är bra för alla barn att få nya sociala kontakter utanför hemmet. Att vara tillsammans med andra barn, utan att ha mamma eller pappa bakom ryggen, är viktigt för barnets jag-utveckling. Det lär barn respekt, tolerans och solidaritet. Vi har sänkt dagisavgiften genom maxtaxa och ökat tillgängligheten genom allmän förskolan för 45-åringar. Det gör att fler barn får möjlighet att vara på dagis och att fler kvinnor och män får möjlighet att arbeta. Dessutom ger det mer pengar kvar för barnfamiljer. I första hand är barnomsorgen till för barnen, men den är också viktig för de vuxnas möjlighet till arbete. Rätt till arbete är viktigt för den enskilde, både för att kunna försörja sig och för att må bra som människa. För att föräldrarna ska kunna gå till jobbet och lämna ifrån sig sitt barn i andra vuxnas vård måste verksamheten vara bra. Om man som förälder inte känner sig trygg faller en stor del av poängen med barnomsorgen. Barnomsorgen ska vara bra för barnen och så bra att föräldrarna inte behöver gå på jobbet och oroa sig över om deras barn får den uppmärksamhet, stimulans och omsorg som de behöver. Vi anser att alla barn ska ha rätt till bra barnomsorg. Maxtaxa och allmän förskola är steg på vägen. Vi vill att hela förskolan ska vara helt avgiftsfri. Vi vill fortsätta öka antalet anställda i barnomsorgen och minska barngruppernas storlek. Barnomsorgen måste få kosta. Barnomsorgen måste vara tillgänglig för alla.