mot · GR02MJ472 · 2003-10-07 00:00:00 — En liberal miljöpolitik för hållbar utveckling Miljöpolitik handlar både om den enskilda människans ansvar och global samverkan. Den enskildes ansvar måste därför tydliggöras genom information och utbildning. Det behövs också lagstiftning med tydliga ansvarsförhållanden, sanktionsmöjligheter och effektiva styrmedel. Naturhänsyn, utvecklingsoptimism och internationalism är grundläggande för miljöpolitik. Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn . Vi har också en positiv och teknikvänlig syn på verkligheten. Kopplingen mellan ekonomi, socialt ansvarstagande och miljöhänsyn anser vi vara nödvändigt i arbetet för ett långsiktigt hållbart samhälle. Hållbar utveckling måste bli mer än ord. föreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts. Kommissionen får till uppgift att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. En av våra största miljöutmaningar handlar om hur vi ska få bukt med klimatproblemen. Vi förespråkar en gemensam europeisk koldioxidavgift som ett första steg. Vi vill också att den handel med utsläppsrätter som påbörjas skall fördelas genom auktionsprincipen. Vi vill vidare stödja forskningen om alternativa bränslen. Torskbestånden i och är allvarligt hotade. Vi vill bland annat sänka fiskekvoterna till forskarnas rekommendationer, skärpa kontrollen av fångstmetoder och fiskekvoter och verka för en fortsatt snabb och genomgripande reform av EU:s fiskepolitik. Hotet om en oljekatastrof i ökar. Vi vill därför införa ett miljölotssystem för övervakning och kontroll av lastfartyg som trafikerar , skärpa straff och ansvarsregler oberoende av uppsåt och få klassad som särskilt känsligt område. Vi föreslår också att enkelskroviga stortanksfartyg skall ha assisterande bogserbåt. I utgör EU ett unikt instrument för att skapa gemensamma miljöregler. skall fortsätta att vara pådrivande i arbetet för en ny europeisk kemikalielagstiftning. Den skall utgå ifrån att försiktighetsprincipen följs, att förorenaren betalar samt att utredningsansvaret ligger hos användaren/producenten. För att enskilda skall motiveras att göra de extra ansträngningar och acceptera de kostnader som följer av återvinningssystemet, krävs i längden synliga miljöresultat som också är ekonomiskt och socialt hållbara. Dessutom måste insamlingssystemen fungera på ett för kunden smidigt sätt. Förslag till riksdagsbeslut 4 Liberala metoder för en bättre miljö 7 Hållbar utveckling måste bli mer än ord 8 EU och klimatpolitiken 10 Utsläppsrätter som kan överlåtas 11 Havets miljö och naturresurser 12 Den hotande oljan 13 Den hotade torsken 14 Gör det lättare för den enskilde att återvinna 21 Förbränning och deponi 21 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en hållbarhetskommission med uppgift att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av internationell miljösamverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en europeisk koldioxidavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handel med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att överlåtbara utsläppsrätter fördelas genom auktionsförfarande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett särskilt Östersjökonto inrättas i syfte att ställa resurser till förfogande för Östersjösatsningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett miljölotsningssystem för fartyg som trafikerar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att internationellt skall agera för en översyn och harmonisering av de lagar och konventioner som påverkar havsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall klassas som särskilt känsligt havsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att enkelskroviga stortanksfartyg skall ha assisterande bogserbåt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående skall ansöka om att den nyinrättade () skall förläggas i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för att EU blir fullvärdig medlem i Internationella ().2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt reformering av EU:s fiskepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principen att sätta fiskekvoterna efter Internationella havsforskningsrådets (ICS) rekommendationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt kontroll av efterlevnad av fiskekvoter och fångstmetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturreservat och naturskyddsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nyanlägga och restaurera våtmarksområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett åtgärdsprogram mot markförsurning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restriktioner mot användning av natur- och handelsgödsel med hänsyn till lokala förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skydda våra rovdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Natura 2000. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tätortsnära natur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i förslaget till ny kemikaliepolitik inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabbare utfasning av giftiga bottenfärger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en differentierad skatt på förbränning av avfall.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om differentierad skatt på deponering av avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bryta upp kommunernas monopol vad gäller hantering av farligt avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med en avrapportering rörande det lokala samrådet mellan producenter och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av miljökrav för läkemedel. anvisar med följande ändringar i förhållandet till regeringens förslag utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:15 Stöd till klimatinvesteringar Nytt konto: Östersjökonto 1 Yrkandena 3, 27 och 28 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 8 och 13 hänvisade till TU. Människan är beroende av jordens resurser och måste förvalta dem för framtida generationer. Vi måste därför alla ta ansvar för miljön och vår egen livsstil. En ekologiskt hållbar utveckling går att förena med ekonomisk tillväxt, som bygger på ökad effektivitet och mindre slöseri, om politiken är den rätta. Människan har i årtusenden påverkat miljön i sin omgivning. Dagens samhälle påverkar dock miljön i mycket större utsträckning . Hotet om ekologiska katastrofer ökar vår generations ansvar. Förutom klimatproblemen är ett dagsaktuellt exempel den akuta miljösituationen i och där bland annat torsken är hotad. Otillräcklig övervakning, otillräckliga sanktionssystem och otydlig rättspraxis gör att oljeutsläppen är ett verkligt hot. Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn och en tilltro till varje generations förmåga att finna lösningar på sin tids problem. Liberaler känner ett ansvar för kommande släkten. Vi har också en teknikvänlig syn på verkligheten. Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande, socialt ansvarstagande och miljötänkande anser vi vara en värdefull utgångspunkt för arbetet för ett långsiktigt hållbart samhälle. Liberala metoder för en bättre miljö Miljöpolitik handlar om den enskilda människans ansvar och samverkan lokalt, nationellt, regionalt och globalt. Den enskildes ansvar måste därför tydliggöras bland annat genom information och utbildning. Bindande globala överenskommelser måste vidareutvecklas, liksom överföring av kunskap, forskningsresultat och modern teknik. Det behövs också en lagstiftning med tydliga ansvarsförhållanden, sanktionsmöjligheter och effektiva styrmedel. Särskilda miljöåklagare som bevakar miljöns intresse och väcker talan i miljöbrott är viktiga. En löpande revidering av måste ske. De miljöpolitiska målen ska beaktas vid all samhällsplanering och utgöra en grundläggande restriktion på alla beslutsnivåer. Ekonomiska styrmedel av olika slag är effektiva metoder, som släpper fram de enskilda individernas kreativitet och använder marknadskrafterna i miljöpolitiken. Miljöavgifter kompletterar fastställda utsläppsgränser och innebär att den som släpper ut föroreningar eller utnyttjar en naturresurs får betala för sig. Inom särskilt belastade områden kan man fastställa ett tak för utsläpp och sedan auktionera ut utsläppsrätter under detta tak. Miljöavgifter innebär att alla förorenare motiveras att minska sina utsläpp och att teknikutvecklingen stimuleras i miljövänlig riktning. Om systemet fungerar idealt upphör i första hand de aktiviteter som innebär minst ekonomisk nytta. Om avgifterna dessutom leder till en ökad intäkt för staten, kan skatter med snedvridande effekter på ekonomin sänkas. Detta innebär att en grön skatteväxling genomförs. Det är inte enkelt och självklart vilka metoder som bör användas i varje situation. Det kan vara fråga om försäkringslösningar, exempelvis inom energisektorn. I vissa fall då producentansvar är opraktiskt kan ett pantsystem vara mest lämpligt. En av de stora utmaningarna är att utforma lämpliga styrmedel för att komma åt de allvarliga miljöeffekter som trafiken åstadkommer. Vi vill skapa förutsättningar för successiv övergång till miljövänligare drivmedel. liberalerna förordar teknikneutrala skatter på olika fordonsbränslen. Dessutom vill vi uppmuntra ytterligare forskningsinsatser på drivmedelsområdet. De flytande biodrivmedel som försöker bryta sig in på den fossila drivmedelsmarknaden i behöver under en övergångstid stabila regler för att kunna attrahera konsumenterna och därmed etablera sig på marknaden. , och har infört skattereduktion på alternativa drivmedel. Det borde skapas ett gemensamt skattesystem för alternativa bränslen inom EU. måste man vara medveten om att det inte vore rättvisande att lägga en stor andel av vägtrafikens skattebelastning på bränslet. Endast någon form av vägavgifter kan korrekt återspegla den miljöbelastning som vägtrafiken ger upphov till i olika delar av landet, eftersom miljöskadorna av bilkörningen blir avsevärt större i tättbefolkade områden än på landsbygden. Hållbar utveckling måste bli mer än ord Framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier. En lärdom från i är att vi inte kan använda gamla tiders organisation, regelverk och styrmedel för att hantera den mycket genomgripande utveckling som krävs. Det gäller också i hög grad . Vi försöker föra in ett hållbart perspektiv i myndigheter och organisationer som skapats i en helt annan tid och med helt andra utgångslägen. Det går inte att klara 2000-talets utmaningar med en struktur som utvecklats och präglats av frågeställningar. Detta har blivit allt mer tydligt. för och Habitat konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 2003:31) bl.a. att samordning av politiken för hållbar utveckling i saknats, i vissa fall kan det övergripande målet om en långsiktigt hållbar utveckling till och med motarbetas av olika styrmedel. De som arbetar lokalt anser att det saknas en samlad syn på den centrala nivån hur alla de frågor som samhällets olika sektorer ansvarar för kan samordnas i arbetet för hållbar utveckling. säger i sitt slutbetänkande (SOU 2003:72) att vi kommit till vägs ände och frågar sig om det inom ramen för befintliga strukturer är möjligt att lösa problemen. Räcker det att lappa och laga? Vårt svar är nej. Vi vill att en expertkommission tillkallas för att analysera de grundläggande frågorna om hur hindren för hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikter mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på bättre sätt . liberalerna föreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras, inte minst för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Analysen bör lämna förslag på vilka organisatoriska förändringar som bör genomföras för att skapa ett modernt, effektivt och rationellt fungerande . Det är dags att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. bör ha ekonomiska resurser för att initiera utredningar och riktad forskning inom sitt område. Liberaler är internationalister. I miljöpolitiken och i vårt eget miljömedvetande krävs mer solidaritet med människor i fattiga länder. De tidigt industrialiserade länderna har en tradition av att exploatera utvecklingsländernas resurser i form av människor, råvaror och miljö. Vi måste sträva efter en miljöutveckling som gynnar hela världen. Bindande internationella överenskommelser på miljöområdet måste vidareutvecklas, liksom kunskaps- och tekniköverföring. anser att inom EU skall verka för internationella överenskommelser. I de fattiga delarna av världen äventyras människors överlevnad av brist på rent vatten och odlingsbar mark. Fattigdomen tvingar ofta fram en livsföring som allvarligt tär på naturresurser. Genom frihandel ökar möjligheterna att lösa många stora miljöproblem. Frihandel skapar möjligheter för utvecklingsländerna att bryta fattigdomen. liberalerna anser att i EU skall verka för ett beslut om ett avskaffande av tullar mot de fattigaste utvecklingsländerna. kräver omfattande reformer av unionens jordbrukspolitik. Problemen med den förda europeiska jordbrukspolitiken är många. Den präglas av kraftig överproduktion. Detta medför dumpande världsmarknadspriser, som därmed slår ut jordbruk i och omöjliggör framväxten av en livsmedelsproduktion för lokal försäljning och export i dessa länder. EU:s handelsministrar har visserligen beslutat att successivt avskaffa tullhinder för import av varor från de 48 minst utvecklade länderna i världen. Men först ska importen för samtliga jordbruksvaror vara tullfri, och överenskommelsen innefattade inte alla . Vi menar att mer marknad och mindre reglering är en nödvändig grundläggande princip för att lösa svåra jordbruksproblem och ett viktigt steg för att lyfta ur fattigdomen. liberalerna förordar en uppgörelse inom världshandelsorganisationen, WTO, om avreglering av och jordbruksmarknader med slopade skyddstullar och fritt marknadstillträde för exportörer från fattiga länder. Efter de strandade förhandlingarna i anser att i EU skall verka för att förhandlingarna återupptas. Försurningen skadar mark och vatten. Försurande ämnen känner inga nationsgränser. Därför krävs internationella överenskommelser för att minska utsläppen. Runt och återstår problem att lösa vad gäller bland annat övergödning och fiskdöd. Även här krävs omedelbara internationella överenskommelser. Internationellt måste även hårt driva att en översyn och harmonisering av tillämpningen av de lagar och konventioner som fortfarande gör haven till allas rätt men ingens ansvar vad gäller utsläpp och rovdrift på havets naturresurser. anser att det är av yttersta vikt att aktivt stöder internationell miljösamverkan och att detta också avspeglar sig i aktiv handling. Vi vill därför öka stödet till internationellt miljösamarbete. Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot. Det är de fattiga ländernas befolkning som riskerar att drabbas hårdast av sådana förändringar. Det blir också allt tydligare att den förstärkta växthuseffekten på grund av mänsklighetens utsläpp av växthusgaser är den viktigaste orsaken till den pågående förändringen av klimatet. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Det tar att värma upp oceanernas enorma mängd vatten. Därför sker klimatförändringarna med stor fördröjning efter att utsläpp gjorts. När man säkert kan notera förändringarna, kan det därför vara för sent att ingripa med måttliga åtgärder. Den överenskommelse världssamfundet enades om i Kyoto , men som ännu inte har trätt i kraft, innebär endast en liten reduktion av koldioxidutsläppen . Man kan därför räkna med att koldioxidhalten i luften kommer att fortsätta att öka. Även om Kyotoprotokollets mål kommer att nås behöver förhandlingar påbörjas om kraftigt reducerade utsläpp för att dämpa ökningen av koldioxidhalten. Dessutom behöver man träffa globala överenskommelser om att reducera utsläppen av andra klimatpåverkande gaser. Tack vare ett enträget arbete från EU:s sida kunde klimatkonventionen från omsättas i ett konkret åtagande från i-världens sida att reducera sina utsläpp i form av Kyotoöverenskommelsen 1997. Ett viktigt bidrag var att EU förhandlade med som ett block och åtog sig en reduktion för hela unionen på mot att åtog sig en minskning på . På hemmaplan återföll EU dock i nationell huggsexa och fördelade utsläppsreduktionerna mellan medlemsländerna efter förhandlingar. Några är vinnare och andra förlorare. ska minska sina utsläpp , medan får öka . För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. En europeisk miniminivå för koldioxidavgift är ett första steg. Trots att samtliga partier säger sig förespråka en sådan är i realiteten en av de värsta bromsklossarna mot en sådan utveckling. Skälet är att Socialdemokraterna och har bildat en ohelig allians som vägrar låta förändras så att beslut om miljöskatter kan fattas med majoritet. Eftersom enighet krävs kommer det medlemsland som har lägst miljöambition att stoppa en rationell klimatpolitik. Risken är stor att problemen ökar när nya medlemmar med stor kolproduktion får vetorätt. Det är därför angeläget att regeringen snabbt ändrar sin inställning och börjar driva frågan om ekonomiska styrmedel i klimatpolitiken på EU-nivå. Utsläppsrätter som kan överlåtas När det gäller att förespråka ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken har en lång och stolt historia . motionerade i om miljöskatter och om skatteväxling . Överlåtbara utsläppsrätter framfördes av i som förberedde . Exempelvis gjordes ett särskilt yttrande i betänkandet SOU 1993:27. Det är viktigt att man i varje situation överväger hur effektiva de olika styrmedlen är. För såväl utsläppsrätter som skatter och förbud finns det olika kriterier, som bör vara uppfyllda, för att de ska fungera på bästa sätt. I verkligheten blir förstås inte alla kriterier fullt uppfyllda för något styrmedel. En gemensam europeisk koldioxidavgift skulle sannolikt inte vara tillräcklig för att klara utmaningen. Om man däremot kräver att viss verksamhet ska ha utsläppsrätter som motsvarar utsläppen, kan man totalbegränsa utsläppen till en nivå, som i förväg bestäms då man utfärdar utsläppsrätterna. Varje utsläppsrätt kan då berättiga till ett utsläpp som successivt minskar år för år om man önskar pressa fram en sådan minskning. Ett första kriterium är att det geografiska område som handeln täcker ska vara lika med det område som påverkas av utsläppen. Detta passar inte koldioxidutsläppen eftersom påverkan är global. Ett andra kriterium är att naturen ska tåla en viss begränsad mängd av utsläppen fast de är större än vad naturen tål. Detta stämmer bra för de klimatpåverkande gaserna. Ett tredje kriterium är att handeln ska avse utsläpp av alla de olika ämnen sammanvägt som ger den effekt som man vill undvika. Detta passar inte mot växthuseffekten så länge som man bara handlar med utsläppsrätter för koldioxid. Det skulle gå att ta med även andra klimatpåverkande gaser och därmed uppfylla detta kriterium. Ett fjärde kriterium är att alla utsläpp av aktuellt slag ska tas med. I och med att det inte nu är aktuellt att behandla utsläppen i transportsektorn och hushållssektorn, beaktas bara ca en tredjedel av koldioxidutsläppen och ca en sjättedel av alla klimatpåverkande utsläpp. Därmed återstår svåra politiska avväganden för att jämföra de olika sektorerna och ett flertal knepiga gränsdragningsproblem uppstår. Utsläppsrätter används effektivast om staten säljer rätterna genom auktion. Då kan man undvika den svåra myndighetsbedömningen om vem som bäst behöver släppa ut de skadliga gaserna. Tyvärr har EU låst sig för att utsläppsrätterna i huvudsak ska delas ut gratis efter de behov som varje anläggning har 20052007. 20082012 ska av utsläppsrätterna delas ut gratis. Förhoppningsvis kommer man att gå över helt och hållet till auktionsprincipen. För att få en effektiv miljöstyrning bör man år för år minska mängden utsläpp som tillåts tills man når ner till önskvärd nivå. Utsläppsrätten bör gälla så att en försäljning av den ger ett kraftfullt incitament till en anläggningsägare att satsa pengar på att modifiera sin anläggning så att anläggningen ger mindre utsläpp. Det är mycket positivt att man prövar ett nytt ekonomiskt styrmedel i stor skala för att förbättra miljön, trots att man inte använder systemet med överlåtbara utsläppsrätter på ett optimalt sätt. vill vi även verka för en global koldioxidavgift. Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. presenterade sina förslag på åtgärder och långsiktiga målsättningar. menar att kommitténs arbete och möjligheter att presentera en rationell och kostnadseffektiv strategi begränsades av de förutsättningar som gavs i direktiven, främst genom att en av utgångspunkterna var det energipolitiska beslut som genomdrevs av , och . Dessa låsningar var oacceptabla för dem som gick emot energibeslutet och anser att ska öppnas igen. Stängningen av en reaktor i beräknas bidra till att utsläppen av koldioxid ökar med . Skulle även den andra reaktorn stängas ökar utsläppen ytterligare i eller i våra grannländer. Sedan stängdes har regeringen hävdat att detta är förenligt med klimatpolitiska åtaganden. Regeringen har dock inte presenterat förslag till tillräckliga åtgärder för att bryta den negativa utvecklingen av utsläpp av växthusgaser. Någon heltäckande miljökonsekvensbeskrivning har heller inte presenterats. Regeringen måste ta ställning till fördelningen av koldioxidutsläppen mellan de tre huvudgrupperna, som utgörs av den sektor som handlar med utsläppsrätter, transportsektorn och hushållssektorn. Därefter måste regeringen också presentera rimliga förslag till åtgärder för att nå konkreta resultat i form av mängd utsläppsrätter och rimliga ekonomiska styrmedel för alla tre sektorerna. Havets miljö och naturresurser Det bedrivna havsmiljöarbetet är ett misslyckande. Goda intentioner har aviserats men ej genomförts. Ett betydande genomförandeunderskott som aldrig skulle tillåtas på land är en realitet i havsmiljöpolitiken. Havet har blivit ett offer för allmänningens förbannelse. Regeringens havsmiljökommission kommer till slutsatsen att vi har kommit till vägs ände och frågar sig om det inom ramen för befintliga strukturer och förvaltning är möjligt att lösa problemen. Vårt svar är nej, arbetet för att få bort synen på havet och dess resurser som allas rätt men ingens ansvar måste nu intensifieras i riksdag, och FN. brottas med stora och allvarliga miljöproblem. med dess unika ekosystem fortsätter att smutsas ned genom utsläpp och läckage från samtliga länder, och räknas som ett av de mest förorenade havsområdena i världen. Hotet från oljetransporterna ökar. Till detta skall läggas det mycket akuta läget vad gäller utnyttjandet av naturresurser.