mot · GR02U286 · 2003-10-07 00:00:00 — väg in i EU har länge haft ambitionen att bli medlem i Europeiska unionen. EU har länge vägrat godkänna som kandidatland. Vid Europeiska rådets möte i bestämdes att ska ta ställning till om uppfyller de s k Köpenhamnskriterierna. Trots reformeringsprocessen i kvarstår många problem. kränks mänskliga rättigheter, kvinnors situation är under all kritik, minoriteternas ställning har inte förstärkts i tillräckligt stor utsträckning. Nationella säkerhetsrådets roll har förändrats till en mer rådgivande funktion. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 6 Pågående process i 4 7 Kvinnors situation 5 8 Minoriteters situation 6 9 Var står armén 6 10 Därför bör ingå i EU 7 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU även fortsättningsvis måste bistå i dess reformeringsprocess. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att den turkiska regeringen måste ta till krafttag för att lagen om barnäktenskap följs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ge garantier för att kroppsvisitering av kvinnliga fångar utförs av kvinnlig personal och att övergrepp kommer att straffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU tillsammans med bör utarbeta konkreta planer för respektive minoritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillgodoseendet av minoritetsgruppers legitima intressen och möjlighet till medverkan i det demokratiska arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kandidatskap i Europeiska unionen. Om den europeiska idén är att inspirera så borde det handla om värderingar, inte om kartor eller klaner. Artikel 2 Unionens värden i Europeiska konventets förslag till fördrag för EU lyder: Unionen bygger på värden som respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämställdhet, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle där mångfald, tolerans, rättvisa, solidaritet och icke-diskriminering råder. ansökte om medlemskap i dåvarande EG 1987. Kommissionen ansåg i sitt svar på ansökan 1989 att förhandlingar inte skulle inledas på grund av både politiska och ekonomiska skäl. Däremot beslutade man att upprätta en tullunion med , som genomfördes . beslutade i att är ett kandidatland som är förutbestämt att ansluta sig till unionen på grundval av samma kriterier som tillämpas på de övriga kandidatländerna. För att hjälpa i denna process inrättades en strategi för anslutning. Denna omfattade en önskan från EU:s sida om att fördjupa samarbetet med till bl a områden som mänskliga rättigheter, forsknings- och utvecklingssamarbete, jordbruk samt tjänstehandel. Vid mötet i beslutades att EU ska bistå och stimulera till att genomföra interna politiska reformer. Detta sker genom ett partnerskap för anslutning som är en del av föranslutningsstrategin för . EU måste fortsättningsvis bistå i dess reformeringsprocess. Detta bör ges regeringen till känna. Ett EU som är öppet till skulle sända en signal åt den muslimska världen att väst inte anser att islam och demokrati är oförenliga så länge som inte islam ser det så. Inom unionens gränser lever drygt 15 miljoner muslimer. Vid Europeiska rådets möte i slutfördes anslutningsförhandlingarna med tio länder, frånsett , och . För och del är målet att de ska bli medlemmar 2007. Däremot är framtiden för fortfarande något oklar. Vid mötet uttrycktes erkänsla för den turkiska regeringens föresats att gå vidare på den inslagna reformvägen och uppmanade regeringen att skyndsamt ta itu med kvarstående brister. påmindes om de politiska kriterierna som beslutades i . Dessa kräver att ett kandidatland har stabila institutioner som garanterar demokrati, rättstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. välkomnade den turkiska regeringens åtagande att föra reformprocessen framåt och stöder dess ansträngningar att uppfylla Köpenhamnskriterierna. Dock ansåg att det krävs betydande ytterligare ansträngningar för att nå detta. ska, på grundval av en rapport och en rekommendation från kommissionen, besluta om uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna. Om gör detta kommer EU utan dröjsmål att inleda anslutningsförhandlingar med . 6 Pågående process i En omfattande författningsreform antogs i avsikt att stärka garantierna för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och begränsa grunderna för utdömande av dödsstraffet. antogs en ny civillag. Tre reformprogram antogs i tre omgångar , . Dödsstraffet har avskaffats i fredstid. Det senaste minidemokratiseringspaketet, som är det sjätte i ordningen, skulle tillåta internationella övervakare i allmänna val, tillåta privata radio- och tv-sändningar på kurdiska, avlägsna försvarets högsta råd för audiovisuella frågor samt avlägsna artikel 8 ur anti-terrorlagstiftningen. Det är den paragraf som förbjuder separatistpropaganda och har rättfärdigat att tusentals politiker, journalister och aktivister fängslats . sa att mycket arbete återstår innan fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna. Enligt Gil-Robles lever fortfarande inte på ett tillfredsställande sätt upp till föresatserna. Det är nödvändigt att ändra på attityden hos många myndighetspersoner och att säkra respekten för de organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter. Enligt har situationen i landet förbättrats men fortfarande finns många problem: de som grips av polis garanteras inte en advokat och det skulle behövas effektiv medicinsk övervakning för att se till att de inte utsätts för tortyr. Kritiker menar att de lagändringar som skulle sätta stopp för tortyr, godtyckliga fängslanden och diskriminering av den kurdiska minoriteten till stor del inte ändrat något i praktiken. Premiärministerns rådgivare i människorättsfrågor, , har medgett att de reformer som regeringen drivit igenom steg för steg har stött på problem. Han uppmanade allmänheten att sätta tryck på de byråkrater, poliser och domare som motsätter sig förändringarna. Korruptionen är väldigt omfattande i . I arbetet för att förändra i en riktning mot ett EU-medlemskap har även denna del börjat hanteras. Ett öppet samhälle, med fria medier och en oberoende rättskipning är väsentligt i kampen mot korruption. Dessutom krävs större öppenhet framför allt i samband med korruptionsrättegångar som ska kunna kontrolleras av medier och andra organisationer. Tillsättandet av en parlamentarisk kommitté i syfte att undersöka korruptionen är ett gott tecken. De flesta kvinnors situation i är fortfarande under all kritik. Artikel 16, paragraf 2 i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna stipulerar att ett äktenskap får bara ingås om båda parter ger sitt fria och fulla samtycke därtill. Trots att de flesta muslimska stater har undertecknat FN:s förklaring lever seden kvar att gifta bort sina döttrar med våld. Få flickor förmår att värja sig mot trycket från familj och släktingar. Att bryta sig ur ett tvångsäktenskap är svårt. Kvinnan kan inte vänta sig något stöd från vare sig familj eller myndigheter. I turkiska Anatolien är situationen hårresande. Där väljer unga tonårsflickor hellre döden än tvångsgifte. Ett fruktansvärt exempel på det är den 13-åring som hängde sig efter det ingångna tvångsäktenskapet med en sjuttioårig man. dog 29 flickor i en liten stad i sydöstra . I östra tog 32 livet av sig . Detta är de officiella siffrorna, i verkligheten är siffrorna högst antagligen betydligt högre. De flickor som vägrar gifta sig riskerar att mördas. De säljs för . Även om barnäktenskap (under ) är tillåtna enligt lagen så tolereras sedvänjan av myndigheterna. Den turkiska regeringen måste ta till krafttag för att lagen om barnäktenskap skall följas. Detta bör ges regeringen till känna. Häktade kvinnor utsätts ofta för sexuellt våld och våldtas av personal vid den statliga säkerhetstjänsten. En särskilt stor risk löper kvinnor av kurdiskt ursprung och kvinnor som har en politiskt uppfattning som av myndigheter eller militär betraktas som oacceptabel. bör ge garantier för att kroppsvisitering endast kommer att utföras av kvinnlig personal och att övergrepp kommer att straffas. Detta bör ges regeringen till känna. har i tidigare motioner skrivit om kvinnors betydelse för utveckling av det civila samhället. Satsningar på utbildning av kvinnor ger en större genklang i hela samhället än satsningar på män, för att kvinnor oftast är de som sörjer för familjens situation. Även i är det av största vikt att kvinnor får ta del av samhällslivet alla delar på samma villkor som män. Den syrianska minoriteten har aldrig blivit erkänd i dagens . Det var bl a aghorna, de muslimska klanledarna, som såg till att inte alla kristna blev accepterade fullt ut. I Lausannefördraget 1923 erkände endast judar, armenier och greker som minoriteter. Dessa minoriteter har därför fått status som befolkningsminoritet vilket syrianerna aldrig fått Genom Lausannefördraget 1923 erkände överhöghet över , och ön blev 1925 brittisk kronkoloni. bör slå vakt om den kulturella mångfalden och garantera alla medborgare, oavsett ursprung, sina kulturella rättigheter. För minoritetsfolk är det ytterst viktigt att de har tillgång till såväl radio- som tv-program på sitt språk. De bör även ha rätt till undervisning på sitt språk. Turkiskans ställning som första nationalspråk får inte ske på bekostnad av andra inhemska språk (såsom kurdiska och armeniska) och liturgiska språk (såsom arameiska och syriska), vilkas användning utgör medborgarnas demokratiska rätt. För att minoriteternas rättigheter ska kunna garanteras bör driva på att EU tillsammans med utarbetar konkreta planer för respektive minoritet som lever i . Detta bör ges regeringen till känna. har undertecknat en rad internationella avtal som rör mänskliga rättigheter. Tyvärr har efterlevnaden av dessa ofta brustit. bör agera i enlighet med andan i europeiska stadgan om regionala språk eller minoritetsspråk, ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Det är även viktigt att vidtar ytterligare åtgärder för att inom ramen för sitt lands territoriella suveränitet tillgodose minoritetsgruppernas legitima intressen i och se till att de kan medverka i det demokratiska arbetet. Detta bör ges regeringen till känna. 9 Var står armén Armén utgör en hörnspelare i den turkiska staten och det turkiska samhället. Arméns alltför stora roll har hämmat utveckling mot ett demokratiskt pluralistiskt system. En av de reformer som godkändes reglerar Nationella säkerhetsrådet. Det har varit generalernas formella maktkälla. Det förändrades till en mer rådgivande funktion. För den turkiska försvarsmakten skulle ett EU-medlemskap, med alla förändringar det kräver, innebära förlorad makt. Militärerna skulle bli tvungna att ta emot order från civila, försvarsbudgeten skulle genomgå en offentlig undersökning och de skulle bli tvungna att stå utanför politiken för gott. Den turkiska militären har tagit makten genom kupper och har fortfarande ett avgörande inflytande över hur landet ska styras. Det sker genom Nationella säkerhetsrådet, där höga militärer och ledande politiker regelbundet diskuterar viktiga frågor. Armén är den del av det turkiska samhället som är mest reformnegativ. Det var generaler som blockerade för återförening av . Generalernas argumentering har gått ut på speciella förhållanden, som innebär att regeringar alltid borde ta till extraordinära åtgärder för att säkra sig mot dem som önskar att underminera landets territoriella enighet vilket kan anses betyda kurderna, eller säkra sig mot dem som eventuellt vill vända av sekulärt styre (dvs islamisterna). 10 Därför bör ingå i EU Den optimala utmaningen för EU är att kommer att sitta vid samma förhandlingsbord som de andra länderna. kommer att bidra med en annan kultur, historia och tradition än vad EU:s ursprungsländer har. medlemskap i är ett sätt att knyta samman människor och länder samt att öka mångfalden inom unionen. För EU:s framtida utveckling är det viktigt att är med i processen. har påbörjat ett digert arbete med att förändra sitt lands lagar och förordningar. Det är den enklare delen av processen. Svårare är att ändra folks tankemönster och beteenden. Att reformerna som har gjorts även uppfylls och efterlevs är svårt att kontrollera. Det räcker inte enbart med att på pappret ändra en lag. För att det ska finnas en möjlighet att lyda den bör information och kunskap om den spridas till alla människor, oavsett deras ålder, kön, ställning i samhället eller etnicitet. När uppfyller de formella kraven EU ställer bör kunna bevisa att kraven också uppfylls i det dagliga livet. Först då kan accepteras som kandidatland. Vad som ovan anförts om kraven på för att accepteras som kandidatland i EU bör ges regeringen till känna.