mot · GR02MJ410 · 2003-10-07 00:00:00 — finns det tendenser till att utgå endast från psykologiska förklaringsmodeller. egen forskning har visat att det finns tydliga förändringar i hudens mastceller hos elöverkänsliga. Mastceller är en typ av celler som finns i samband med allergier och överkänslighet. anser att forskningen om elöverkänslighet måste breddas och fördjupas. Det krävs en allsidig forskning där tekniker, medicinsk kompetens av alla slag och människor som upplever dessa problem samarbetar. Forskningen bör också inriktas mot att dokumentera och utvärdera åtgärder för rehabilitering och symtomlindring. Det behövs en fortsatt forskning för att vetenskapligt fastställa elöverkänslighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har våra matvanor förändras radikalt. Vi äter mer ute och köper färdigmat som aldrig . Konsumenten har inte längre kontroll över innehållet i maten. Risken för att vi äter fel ökar. Under vår livstid sätter vi i oss i genomsnitt mat. Då förstår man att maten utgör en av de miljöfaktorer som påverkar hälsan mest. Samhällets kostnader för sjukdomar som har samband med kost och livsstil ökar lavinartat. Det gäller till exempel övervikt, hjärtkärlsjukdomar, vuxendiabetes, tarmsjukdomar, födoämnesallergier, mineralbrist samt vissa former av cancer. Allt mer läkemedel skrivs ut mot sjukdomar som har samband med kosten. Vi äter medicin som aldrig förr mot övervikt, förhöjt blodtryck, förhöjda blodfetter, vuxendiabetes, mineral- och vitaminbrist. som vissa äter alldeles för mycket fett och protein finns det en del av befolkningen som äter alldeles för lite vilket också det leder till allvarliga hälsoeffekter. Inte nog med att valet av mat och intagens sammansättning påverkar hälsan. Allt fler av de livsmedel som vi är så beroende av är på grund av olika former av miljöpåverkan skadliga för vår hälsa i större koncentrationer. Till följd av bl.a. BSE- och dioxin-skandaler har människor mer än någonsin börjat ifrågasätta vad vi egentligen sätter i oss. En ökad medvetenhet vad gäller livsmedelskvalitet, men även miljöpåverkan och djuretik har fått till följd att efterfrågan av ekologiska produkter ökat. När det gäller hälsomässiga skillnader mellan ekologiska och konventionella produkter finns dock ett väldigt begränsat forskningsunderlag. Studier där bland annat deltagit har visat att kemiska bekämpningsmedel inte finns i ekologiska produkter vilket är ganska självklart då kemisk bekämpning inte används inom den ekologiska produktionen. När det gäller konventionellt producerade livsmedel har vi genom gränsvärden fastslagit vilken mängd bekämpningsmedel människan tål för att inte hälsan ska påverkas. Det är dock mycket svårt att avgöra vilka framtida hälsoeffekter vi kommer att få som följd av generationers användning av bekämpningsmedel. Exempelvis har det visat sig att flera bekämpningsmedel som tidigare användes stör hormonbalansen hos försöksdjur. Effekterna av den tid när dessa bekämpningsmedel var i bruk kanske vi inte får se förrän . När det gäller importerade livsmedel är det svårare att reglera detta problem. Det är inte ovanligt att rester av bekämpningsmedel som är förbjudna i hittas i importerade livsmedel. Då bekämpningsmedelsrester förekommer i livsmedel finns gränsvärden satta efter s.k. acceptabelt dagligt intag, . Detta ska spegla en livslång konsumtion och effekter på t.ex. tumörbildning, reproduktionsförmåga m.m. baseras på djurförsök, framförallt på gnagare. Akuta effekter speglas inte i . Gränsvärden som sätts genom djurförsök är inte alltid tillförlitliga då ett ämnes effekt på en gnagare sällan direkt kan tillämpas på en människa. Att akuta effekter inte heller inkluderas i är ytterligare en stor brist. anser att regeringen bör ge i uppdrag att se över de gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livsmedel som är satta samt att verka för att metoderna för fastställandet av förfinas för en större tillförlitlighet. Detta ska ges regeringen tillkänna. Fördelar med ekologiska produkter Förutom att det i ekologiska livsmedel inte finns bekämpningsmedelsrester finns det ytterligare fördelar med ekologiska produkter. Vissa studier tyder på att det finns mer C-vitamin i ekologiskt odlade produkter och en mindre mängd skadligt nitrat i de ekologiska grödorna. Det finns även undersökningar som resulterat i bättre smakbetyg för ekologiskt odlade produkter. Väldigt lite forskning har dock bedrivits inom detta område men mer och mer börjar hända. Exempelvis presenterade brittiska en undersökning där det hävdas att ekologiska produkter är hälsosammare än konventionellt odlade produkter. Efter att ha gått igenom över 400 vetenskapliga rapporter som undersökt skillnaden i säkerhet mellan ekologiskt och konventionellt odlade livsmedel anser sig kunna konstatera att ekomat är bättre för hälsan. Organisationen pekar bland annat på de hälsorisker som användningen av bekämpningsmedel och livsmedelstillsatser medför. Sammanställningen hänvisar till det brittiska sällskapet för allergi, miljömedicin och näringsmedicin som i sina rapporter varnar för bekämpningsmedelsrester. har även presenterat en undersökning där det visar sig att ju närmare grisars naturliga foderval foderstater utformas, desto bättre blir köttets näringsmässiga sammansättning. En större mängd grovfoder genom exempelvis tillgång till bete och en mindre mängd kraftfoder, vilket är grunden vid den ekologiska uppfödningen, gav nyttigare fett och en ökad mängd antioxidanter. Vid produktion av kött, ägg eller mejeriprodukter kan det även vara troligt att ett djurs välbefinnande påverkar näringssammansättning och kvalitet på den slutliga produkten. Vi vet dock inte tillräckligt. Behovet av ökad kunskap inom området är stort. anser att regeringen bör ta initiativ till att tillsammans med berörda myndigheter och statliga verk kartlägger den kunskap och de kunskapsluckor som finns kring ekologiska livsmedels hälsoeffekter. Detta ska ges regeringen tillkänna. Hälsoskadliga ämnen i fisk Ett av de mer allvarliga hälsorelaterade miljöproblemen är att de tungmetaller som hamnat i kretsloppet på grund av mänsklig aktivitet även hamnar i våra livsmedel. Det betyder att den föda som är livsnödvändig för vår överlevnad i vissa fall är mer eller mindre förgiftad. Exempel på livsmedel som är särskilt utsatta är fet fisk och då särskilt fisk från eller från vissa insjöar. De miljögifter som vi finner i fisk är organiskt kvicksilver metylkvicksilver och dioxiner. Exponeringen för metylkvicksilver är praktiskt taget helt beroende på konsumtionen av insjöfisk. Man har uppskattat att kvicksilverhalterna i fisk överskrider gränsvärdesnivåerna i ca 10 000 svenska insjöar. Den känsligaste gruppen för metylkvicksilverexponering är växande som exponeras via moderkakan. Detta är anledningen till att gravida kvinnor rekommenderas att inte äta för stora mängder fisk. Fostrets centrala nervsystem kan bli skadat med försämrade psykomotoriska och neurologiska funktioner som resultat. En hög konsumtion av fet Östersjöfisk och insjöfisk kan även medföra ett alltför högt intag av klorerade organiska miljögifter som dioxiner och PCB. Dessa ämnen är persistenta, dvs. de lagras i kroppen , och den kritiska effekten förefaller även här vara påverkan på det växande fostret. Kända hälsoeffekter av dioxin är hormonstörningar, påverkan på fortplantningsförmåga och i viss mån cancer och beteendestörningar. Dessa effekter är anledningen till att föreslog att gränsvärden för dioxin i fisk ska införas. I mycket av den fisk som fångas och säljs i visade det sig att gränsvärdena överskreds. Med motiveringen att tillämpat kostrekommendationer för fisk och dessutom förväntas skärpa kampen mot dioxinutsläpp, där sopförbränning är den största källan, fick ett undantag från att följa EU:s gränsvärden. anser dock att det inte är individens ansvar att hålla sig informerad om vilka livsmedel som innehåller gifter som kan orsaka allvarliga hälsoeffekter. Frågan är alldeles för komplex för att den inte alltid så lättillgängliga informationen ska vara tillräcklig. finns krav på att all fisk som säljs ska vara försedd med information kring bl.a. fångstområde och fångstmetod. Krav på information kring kostrekommendationer finns dock inte. anser att regeringen bör ha en handlingsplan för ett aktivare arbete för att begränsa miljögifter och däribland dioxin, i livsmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Relationen mat, miljö och hälsa Det är svårt att räkna ut vad samhället får betala för de kostrelaterade sjukdomarna. Bara sjukvård och sjukfrånvaro orsakade av övervikt beräknas till . Sjukvårdskostnader enbart för vuxendiabetes beräknades till . Ska vi även räkna in de hälsoeffekter vi drabbas av genom alla de miljögifter vi får i oss via livsmedel blir det svårt att få en överblick. Åtgärder har vidtagits på en mängd områden när det gäller att begränsa kemikalieanvändning eller frigörelsen av tungmetaller i kretsloppet och samhället. Behov finns dock av en studie över relationen mellan kost, hälsa och miljö. bör tillsammans med få i uppdrag att se över sambanden mellan livsmedelsproduktionens och livsmedelshanteringens effekter på den slutliga produktens miljö- och hälsopåverkan samt hur vi i detta sammanhang kan motverka de negativa hälsoeffekterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Strategi för miljö och hälsa Luftföroreningar som framförallt är knutna till vägtrafik beräknas orsaka ca 100200 fall av lungcancer . av alla barn och ungdomar lider av astma eller allergier. 180 000 svenskar är drabbade av elöverkänslighet och mellan 200 000 och 400 000 människor beräknas vara utsatta för radonhalter som överstiger det fastslagna gränsvärdet. Radon orsakar även ca 400 lungcancerfall . Njursjukdomar ökar drastiskt. Bara har antalet patienter i aktiv uremibehandling (slutstadiet i njurens sjukdomsförlopp) ökat . Kemikalier, tungmetaller och andra miljöföroreningar kan inte uteslutas vara direkt bidragande orsaker till den drastiska ökningen. Med dagens ökade kunskaper och tillgång till ny teknik kan vi inom sjukvården göra underverk när det gäller behandling av sjukdomar. Vi blir bättre och bättre och fler och fler människor har tillgång till god behandling som inte skulle ha funnits tillgänglig för bara något decennium sedan. ökar trycket på vården. Ständiga nedskärningar inom vårdsektorn i kombination med att allt fler människor är i behov av vård ger en ohållbar situation. Att öka resurserna till vårdsektorn är en möjlighet att hantera det ökade behovet. Att förebygga människors ohälsa torde ändock vara den långsiktigt mest hållbara lösningen. Det finns flera förklaringar till att människor mår sämre: förändrad levnadsstandard, förändrade kostvanor eller ett mer stressat samhälle är några av orsakerna. En förändrad yttre miljö är även det en stor anledning till dagens situation. Vi har kunskap om vad som är bra och vad som är dåligt för människors hälsa. Trots att vårt samhälle ska ge dess invånare social trygghet och välfärd, skapar vår livsstil miljöproblem som slår tillbaka på oss själva i form av en ökad ohälsa. Vårt mål bör enligt oss i vara att den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inte ska drabba vare sig oss själva eller naturen. presenterade en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM 2003 338). Strategin är framtagen gemensamt av kommissionärerna för miljö, folkhälsa och forskning. I strategin betonas att kommissionen avser att ta ett helhetsgrepp på området miljö och hälsa och att vetenskapliga överväganden ska utgöra en grundpelare i arbetet. Huvudsyftet med strategin är att minska de miljörelaterade sjukdomarna. Strategin har ett tydligt barnperspektiv då särskilt känsliga gruppers exponering av miljöpåverkan är utgångspunkten. anser att regeringen bör ta fram en nationell strategi för miljö och hälsa med utgångspunkten att den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inte ska ge hälsoeffekter eller orsaka skador på miljö och natur. Kvinnors och mäns påverkan på miljön och påverkan av miljögifter skiljer sig åt. finns stora brister när det gäller tillgång till data kring hur frågor relaterade till miljö och hälsa är uppdelade mellan könen. Det är därför viktigt att den nationella strategin redogör för konsekvenserna för kvinnor och män. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.