mot · GR02Fi308 · 2003-10-07 00:00:00 — Ett positivt företagarklimat skapar grunden för det goda samhället. Ett starkt näringsliv är förutsättningen för en bra välfärd med god omsorg, värdig vård och en utvecklande skola. Ett dynamiskt företagarklimat, med mångfald och konkurrenskraft, ger människors entreprenörskap och idéer möjlighet att blomma ut. De små och medelstora företagens villkor och behov ska styra utformningen av närings- och företagarpolitiken. föreslår i motionen att företagsklimatet förbättras genom att låta de skatter som drabbar näringslivet mildras. Bland annat föreslås att skatten på ägande minskas genom avvecklad förmögenhetssskatt. anser att en dagens skattepolitik strider mot en rad skatterättsliga principer, vilket skadar människors möjlighet till frihet och trygghet. I denna motion behandlas bland annat förmögenhetsskatten och arvsskatten som framförallt strider mot minstaofferprincipen, skatteförmågeprincipen och neutralitetsprincipen. Dessa skatter diskriminerar företagande och ägande på ett sätt som inte bara skadar skatteobjekten utan hela samhället. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb 5 4.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 5 4.1.1 Avveckla förmögenhetsskatten 5 4.2 Förmögenhetsskatten liten inkomst som medför stora skador 7 4.2.1 Bort med dubbelbeskattningen 7 4.2.2 Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning 8 4.2.3 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning 8 5 Skattesänkningar för entreprenörer 10 5.1 Sänkning av arbetsgivaravgifterna 12 5.2 Arvskatt, särskild löneskatt m.m. 12 5.4 Inför etableringskonto 13 5.5 Ägarbeskattning av fåmansbolag 13 5.5.1 Kvarvarande pomperipossaeffekter i 3:12-reglerna 14 5.6 Rättvisa konkurrensvillkor 14 5.6.4 Royaltyskatt avskaffas 16 5.6.6 Återköp av egna aktier 16 5.6.7 Ge F-skattsedel till alla som önskar 17 5.7 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher 17 6 Sänkt skatt på hushållstjänster 18 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lägre skatter för företagen.1 beslutar avveckla dubbelbeskattningen på utdelningen på aktier i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att slopa sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av förmögenhetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter.2 beslutar om ett permanent riskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att införa ett etableringskonto i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en sänkning av dieselskatten till /liter (för jordbruket) i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar sänka skatten på diesel med /liter i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärdsplan för konkurrensneutralitet för åkerinäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. beslutar att royalty på patenterade uppfinningar skall vara skattebefriade i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att upphäva möjligheten till återköp av egna aktier i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar höja bolagsskatten till i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar införa en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att underlätta generationsskiften i familjeföretag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att ersätta bolagsskatten med en tonnagebaserad skatt för rederier.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvarvarande pomperipossaeffekter med anledning av fåmansbolagsreglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla som vill ha F-skattsedel skall kunna få det.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om schablonbeskattning av vissa tjänstebranscher.1 1Yrkandena 1, 4, 10, 16, 17, 19 och 20 hänvisade till SkU. 2Yrkande 5 hänvisat till SfU. 4 Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag kräver en stor andel privata finansiärer. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är viktiga av dessa skäl. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kompetens två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat skall flytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll. 4.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen Ett av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit det negativa enskilda sparandet. Trenden har vänts men fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandets betydelse i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende enligt regeringens budgetproposition. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. aktiemiljardärer är befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna med sina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par utan barn har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Av den totala förmögenhetsskatten som betalades in utgjorde egna hem inte av den totala tillgångsmassan.1 Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) och kapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot, bygger ofta på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. Till exempel tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Förmögenhetsskatten ger också den orimliga effekten att investeringar som kan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan vid det mål som satt upp på två procents inflationstakt leder främst förmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än på investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Investeringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre, kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. väljer att börja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter föreslår att förmögenhetsskatten avvecklas ner till och ner till för att sedan slopas helt. 4.2 Förmögenhetsskatten liten inkomst som medför stora skador I budgetalternativ finansieras avvecklingen av förmögenhetsskatten krona för krona. Ändå är uppfattning att en avveckling av förmögenhetsskatten skulle bli en samhällsekonomisk och även en statsfinansiell vinst på relativt kort sikt. Enligt uppskattningar som gjorts befinner sig så mycket som utomlands som tillhör svenskar. Detta flyktkapital skulle kunna betyda mycket för den svenska samhällsekonomin om det kunde placeras i . Helt säkert skulle en kapitalinjektion i medverka till ett något lägre ränteläge, vilket stimulerar investeringar och sysselsättningen. Även om förmögenhetsskatten helt avvecklas, vilket är vårt förslag, kommer skatten på kapitalavkastningen att finnas kvar. Om av flyktkapitalet placeras i innebär detta att kan beskattas vid avkastning och de reavinster som görs med detta kapital beskattas. Detta är ett rimligt antagande med tanke på de erfarenheter som gjorts i exempelvis . Enligt regeringens prognos kommer förmögenhetsskatten att inbringa . Detta belopp ska vägas mot de nya skatteintäkter som hemflyttande kapital inbringar samt de effekter på sysselsättning och investeringar som en slopad förmögenhetsskatt medför. finner regeringens försvar av förmögenhetsskatten obegripligt på både ett samhällsekonomiskt, statsfinansiellt och moraliskt plan. Möjligen har man målat in sig i ett idelogiskt hörn med hjälp av gammal socialdemokratisk retorik. Socialdemokraternas eventuella ideologiska argument för att bibehålla förmögenhetsskatten tillintetgörs dessbättre fullständigt av det faktum att man befriat svenska aktiemiljardärer ifrån förmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatt betalas numera till större delen av villaägare och företagare. Det är den sista skatten i som diskriminerar gifta och sammanboende med barn. anser att förmögenhetsskatten måste avskaffas. Dessutom anser vi att regeringen måste utreda hur en tidsbegränsad amnesti kan införas så att så mycket kapital som möjligt placeras i . 4.2.1 Bort med dubbelbeskattningen Dubbelbeskattningen på avkastning på aktier strider framförallt mot principen om neutralitet. Den påverkar kapitalägares handlande på ett diskriminerande vis. Men desto värre är denna beskattning utifrån perspektivet att den skadar den ekonomiska utvecklingen i . Om avkastning på aktier beskattas två gånger blir det ofrånkomligen så att investerare drar sig utomlands. Denna typ av beskattning ger relativt få extra resurser till den gemensamma offentliga kassan. Den strider kanske tydligare än någon annan beskattning mot minstaofferprincipen. Dubbelbeskattningen har dessutom den senaste tioårsperioden lett till ett stadigt ökande av det utländska ägandet på den svenska börsen. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier ska avvecklas helt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. föreslår att avvecklingen sker stegvis med en halvering av fysiska och juridiska personers utdelningsskatt med sikte på ett fullständigt slopande . Det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen kommer också att leda till att svenska aktieägare inte längre, som , har en väsentligt sämre skattemässig situation jämfört med utländska aktieägare. Den senaste tioårsperioden har vi sett ett stadigt ökande utländskt ägande på den svenska börsen. Med den av föreslagna omläggningen av beskattningen blir spelreglerna mer jämbördiga och förutsättningar uppstår för att utlandsägandet av svenska företag inte trendmässigt ska fortsätta att öka. 4.2.2 Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta föreslås en något höjd bolagsskatt, d.v.s. skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att förmögenhetsskatten i kombination med dubbelbeskattningen är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen. Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. 4.2.3 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning Den samlade effekten av förslag beträffande egendoms- och kapitalbeskattningen framgår av diagram nedan. Diagrammen jämför den totala beskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik och fullt genomförda kapitalskattepolitik, under antagandet att investerarens övriga nettoförmögenhet överstiger . I diagram 1 antas ett tioprocentigt avkastningskrav, två procents inflation och att av vinsten efter bolagsskatt delas ut. Trots förslag till något höjd bolagsskatt, leder det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen och förslaget om avvecklad förmögenhetsskatt till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitalet minskas från till . Den reala avkastningen efter skatt blir med gällande regler och med förslag fullt genomfört. I diagram 2 antas att den reala avkastningen före skatt i stället bara blir , men att förutsättningarna i övrigt är desamma som . Då framgår vilken förödande effekt förmögenhetsskatten har för att reducera avkastningen efter skatt och därigenom omöjliggöra investeringar som annars kunde ha varit både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Av avkastningen före skatt går bort i skatt, vilket fortfarande ska jämföras med de som blir fallet med förslag när det är fullt genomfört. Den reala avkastningen efter skatt blir negativ, -0,, med gällande regler men är fortfarande positiv, , med förslag. 5 Skattesänkningar för entreprenörer Ryggraden i ett välfärdssamhälle är de små och stora företag som skapar arbete och välfärd åt människor. föreslår ett antal generella strategiska skattesänkningar för att lindra entreprenörernas skattebörda och därmed förbättra företagarklimatet och tillväxtförutsättningarna. Jordbruks-, åkeri- och fiskenäringarna är branscher som dras med orättvisa konkurrensvillkor gentemot sina utländska konkurrenter. På dessa områden föreslår viktiga skattesänkningar. samtliga skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat sammanfattas i tabell 1. skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat Kassamässiga effekter för staten, miljarder kronor Omlagd kapital- och egendomsbeskattning (exkl. fastighetsskattereformen): Avvecklad dubbelbeskattning på utdelningsinkomster (halv 2005, bort 2006) Stegvis avvecklad förmögenhetsskatt (och fastighetstaxeringsvärden) slopad sambeskattning 2004, skattesats 2005, Riskkapitalavdrag (tak 100 tkr) Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte i företag Ej återköp av egna aktier Företags- och energiskatter: med 7 p.e. löneunderlag till 900 tkr/250 tkr för egenftg. Sänkt skatt på bostadsbyggande motsv. halverad byggmoms (skattereduktion på ) Avgår: regeringens ospecificerade tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster Sänkt energiskatt på diesel med /liter från 1/7 05 (generellt). Höjd arbetsgivaravgift med 0,06 p.e. (finansiering av förbättrade förmåner i föräldraförsäkringen regl.) Sänkta skatter för jord- och skogsbruket: Sänkning av dieselskatten till /liter 2004. 5.1 Sänkning av arbetsgivaravgifterna Alla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt som driver upp lönekostnaden. En allt högre lönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraft med omvärlden och minskar därmed sysselsättningen i . Därför vill hålla nere arbetsgivaravgifter och löneskatter. föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . För egenföretagare gäller lönesumman . Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våga nyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar. föreslår i en motion med anledning av utgiftsområde 10 att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen, med ett bibehållet högkostnadsskydd per tolvmånadersperiod. Förslaget skulle kunna bidra till att sjukfrånvaron minskar, vilket gynnar bl.a. företagssektorn. De minskade direkta sjuklönekostnader som företagen genom den andra karensdagen vinner, regleras genom en höjd sjukförsäkringsavgift . Därmed blir förändringen i sjukförsäkringen budgetmässigt neutral för företagssektorn. 5.2 Arvskatt, särskild löneskatt m.m. Arvsskattens problematik har visat sig påtaglig då generationsskifte skall ske i familjeföretag. I värsta fall tvingas de efterlevande göra sig av med den bortgångnes livsverk då arvsskatten gjort det omöjligt för de anhöriga att ta emot arvet. Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Åtta företagare av tio hoppas att barnen ska ta över. Ändras inte reglerna för fåmansbolag samt arvs- och gåvoreglerna blir detta knappast verklighet. Det visar det som hänt i företagstäta . Ägarbilden i familjeföretagen har förändrats dramatiskt. Också i är det utländska ägandet . Den så kallade Gnosjöandan, dvs., samverkan och nätverksbyggande mellan företag håller på att slås sönder som en följd av regeringens brist på aktiv näringslivspolitik. föreslår att arvsskatten bundet kapital befrias från arvsskatt. föreslår att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag fr.o.m ska ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. För detta ändamål beräknas ett skattebortfall. Riskkapitalavdraget bör också kompletteras med införande av etableringskonto. Att öppna ett etableringskonto innebär att man kan sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. Det är svårt att spara ihop till startkapital till start av eget företag. Många har också svårt att få banklån för detta ändamål. Ett etableringskonto skulle kunna locka mindre riskbenägna att starta eget. För vissa grupper, så som invandrare, ungdomar och kvinnor, kan det tyvärr vara svårt att få banklån. För dem kan etableringskonto vara ett bra alternativ. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett så kallat etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångar i ett nystartat företag, efterbeskattas kontohavaren och får dessutom betala en ränta för den tid som pengarna varit obeskattade. Avdrag för insättningar på kontot kan göras upp till efter etableringsåret, men begränsat till av löneintäkten eller vinsten vid egen verksamhet. Mellan 550 och 800 danskar har valt att göra insättningar på ett etableringskonto. Många nya företag har startats, och kommer att startas, tack vare etableringskontot företag som kanske aldrig tillkommit annars. vill att etableringskonto ska införas också i . 5.5 Ägarbeskattning av fåmansbolag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. Ett särskilt problem gäller vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som ska ses som inkomst av arbete, lön, av den utdelning ägaren tar ut. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus , resten räknas som lön och beskattas därefter. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas lika som delägare i större bolag och att utdelning utöver ett belopp motsvarande marknadsmässig lön bör beskattas som kapitalinkomst. På samma vis bör barn som jobbar i familjeföretag kunna få skälig ersättning utan att denna ska läggas på föräldrarnas inkomst och beskattas av dem, vilket är fallet . anser att nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste införas. I den senaste regeringsförklaringen utlovades till förändringar av de s.k. 3:12-reglerna. Av detta har det blivit 2004. Regeringens förslag att höja den s.k. klyvningsräntan är ett litet steg i rätt riktning men alldelse för litet. 5.5.1 Kvarvarande pomperipossaeffekter i 3:12-reglerna Under början av detta decennium uppstod pga. 3:12-reglerna en s.k. pomperipossaeffekt. Fåmansbolagsägare som förlorat allt de arbetat ihop och satsat fick skatteskulder därför att deras fåmansbolag vid en försäljning fått ett fiktivt värde som inte kunde realiseras och som delvis beskattades som inkomst av tjänst. Man hade nämligen tagit emot aktier i ett annat företag som betalning för det företag man startat och varit fåmansägare i. Denna skatt på inkomst av tjänst fanns kvar även efter att företagaren förlorat allt. Detta lyckades rätta till retroaktivt (prop. 2002/03:15). beslutade att uppdra åt regeringen att utreda och återkomma med förslag på hur personer som inom ramen för 3:12 råkat ut för pomperipossabeskattning som inte innefattades av det retroaktiva beslut som fattades av (skatteutskottets betänkande 2002/03:5). Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag eller redovisat vad det skulle kosta att lägga ett dylikt förslag. finner att detta är både oetiskt mot de människor som lever med s.k. pomperipossaskulder till staten och det är ett flagrant åsidosättande av den lagstiftande folkligt valda församlingen i . yrkar att besluta att uppdra åt regeringen att omgående verkställa det beslut som fattades av . blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU, men den har genom högre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkurrenssituation.