mot · GR02MJ396 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild uppmärksamhet på verksnivå på riskforskningsbehovet kring och tillfälligt stopp för aspartamprodukter. Tveksamheter och oro berättigar tillämpning av försiktighetsprincipen Oavsett att jag omfattar den ytterst rimliga principen att inte skall befatta sig med enskilda produkter eller med att styra de statliga verkens verkställighetsmandat med detaljföreskrifter, finner jag det icke desto mindre välmotiverat att i motionsform göra ett undantag. Ett relativt okänt eller förnekat hot mot folkhälsan hänger nämligen över oss i form av aspartam. Aspartam är ett sötningsmedel som varit i bruk sedan slutet av och har förutom i diabetikerkollektivet, även kommit att användas i stor utsträckning av alla konsumenter av light-produkter, godis och som sockerersättning i en översvämmande mängd vardagsmat . Det är en konst att t.ex. hitta ett tuggummi som inte innehåller aspartam. Vidare förekommer aspartam som tillsats i en del läkemedel för att maskera obehaglig smak och underlätta intag. Aspartam är ett kommersiellt samlingsnamn för ett av många komponenter sammansatt ämne. Den intressanta verkan är dess förmåga att i kroppen under vissa betingelser bilda giftig fenylalanin, metanol och formaldehyd. Framför allt finns mycken oro kring varifrån de nervskador kommer som amerikanska soldater efter uppvisade. Många hävdar att det var flitigt drickande av light, uppvärmd till över kritiska , som gav upphov till skadorna. Yrsel, balansrubbningar, huvudvärk, kramper, minnesförlust, ledvärk, depression, migrän och synstörningar samt hjärntumörer ingår i symptombilden. och , de ansvariga svenska myndigheterna, har underlåtit att uppmärksamma de alltfler uppdykande varningsropen och den forskning som reser frågetecken för effekter och bieffekter. Deras hänvisning går i princip ut på att skadeverkningar inte är tillräckligt belagda. I ett stort antal välrenommerade forskningsrapporter och vetenskapliga artiklar har ämnet och dess verkningar undersökts, och även om man inte funnit de precisa belägg som vore önskvärda för att tryggt t ex kunna förbjuda det, finns i dem tillräckligt med indikationer och frågetecken för att motivera försiktighet. Läkaren har granskat 166 studier på aspartam och noga kontrollerat vart pengarna kommit ifrån. Av de studier som bekostats av en branschorganisation för sötningsmedel , av (ett Monsantoföretag), och Ajinomoto visade att medlet var ofarligt. Bland gruppen av oberoende studier var siffran för aspartams koppling till olika hälsoproblem. Inga studier har utförs i . Aspartam lär till och med ha stått på lista över biokemiska vapen! Jag menar att dessa verks mest centrala uppgifter är att skydda befolkningens hälsa och med stöd i försiktighetsprincipen till och med kunna belägga produkter med distributionsförbud i avvaktan på forskning som fastställer skadeverkningar. I det läget anser jag att aspartam befinner sig. Vad som däremot lätt går att konstatera är problemen på den funktionella nivån, alltså inte utifrån biokemisk analys eller dylikt, utan som fungerande sockerersättning i vardagen. Där kan lugnt hävdas att aspartam är kontraproduktivt. Istället för att dämpa det sockersug som dels skapar alltfler diabetiker, dels retar lust- och belöningscentrum i hjärnan för behov av annan stimulantia (främst alkohol), blir all denna ständigt simulerade sötma en garant för att insulinsocker-balansen i kroppen aldrig normaliseras. Raffinerad och översötad mat har i västvärlden ersatt kost baserad på råvaror och enkel beredning. Att i det läget, med alla försämringar för metabolismen och folkhälsa, övervikt och undernäring som det medfört, fortsätta öka på sockerstimuleringen med ett substitut är ett självbedrägeri. Värt att nämna i sammanhanget är också de stora markandsförings- och lobbyingresurser som aspartamproducenterna spenderar. Därför anser jag det högeligen motiverat att regeringen i regleringsbrev omber och att tills vidare stoppa aspartam samt att forska på deras risker.