mot · GR02N413 · 2003-10-07 00:00:00 — År har behandlat kärntekniklagens 6 § som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har tillkomst kritiserats från olika utgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiska friheten och det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Forskningen har i princip avstannat i och kunniga forskare flytt landet. Tankeförbudet har behandlats i ett flertal gånger men förslaget om slopande har avvisats. Sannolikt beror detta på att frågan helt felaktigt har ansetts kopplad till den vidare frågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiell kritik mot tankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen till kärnkraftens nyttjande i , och detta stärker vår uppfattning att paragrafen både kan och bör slopas. Naturgas har funnits i och svarar för av totala energitillförsel. Gasanvändningen är betydande längs och i . värms t.ex. till av dansk naturgas. I de 26 kommuner som har tillgång till naturgas svarar denna för av energianvändningen. Senast har utbyggnaden nått och . Att optimera användningen av ett gasnät är en självklarhet. När naturgas ersätter olja och kol är det positivt också av miljöskäl. Utvecklingen av naturgasen måste dock bäras av de aktörer som står närmast den marknad som utvecklas. anser att det även för naturgas skall råda en väl fungerande marknad. Därför välkomnades den nya naturgaslagen, även om vissa detaljer borde ha utformats på annat sätt. Den fortsatta utbyggnaden av naturgasen som sker finansieras på den privata marknaden, vilket är en princip som är rimlig. Naturgas är ett fossilt bränsle med tillhörande utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga ämnen och får därför inte ersätta kärnkraft eller vattenkraft. Men i de fall gasen ersätter kol eller eldningsolja kan dock utsläppen av koldioxid, kväveoxider, svavel/svaveldioxid och tungmetaller minska. Inom industrins tillverkningsprocesser ersätter naturgasen oftast olja och medför då radikalt minskad miljöpåverkan, höjd verkningsgrad och bättre reglerbarhet. I vissa regioner kan således naturgasen påtagligt medverka till minskade utsläpp och förbättrade möjligheter att nå klimatmålen. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska och vid en analys hamnar torven närmare biobränslena än de fossila bränslena. I internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torveldning som ett fossilt bränsle. används både som bränsle för energiframställning och som jordförbättringsmedel. bryts ca torv på av den totala torvtäckta arealen. Tillväxten av torv har beräknats till och har därmed varit åtminstone fyra gånger så stor som uttaget. kan därför anses vara ett förnybart biobränsle. När torven skördas sker metanutsläpp och vid förbränning sker koldioxidutsläpp. Detta ger ett negativt tillskott till klimateffekten. finns teknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stor naturhänsyn, sätt där enbart det översta lagret skördas och där marken återställs till naturrika våtmarker. anser att torven bör inkluderas i elcertifikatssystemet. Biobränslen spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett uthålligt energisystem. Medan fossila bränslen olja, kol och naturgas släpper ut mellan 202 000 och koldioxid per TWh är siffran för biobränslen i praktiken noll. Samma mängd som släpps ut vid förbränning av biobränslen tas upp av växtligheten igen. var biobränslenas andel av elproduktionen . Utvecklingen av biobränsleanvändningen har gått snabbt och enligt är det inom större delen av vårt land möjligt att göra större uttag av skogsbränsle. Även i , där man tar ut en större andel skogsbränsle än i norra , finns en outnyttjad potential. Eftersom förbränningsbart avfall inte får deponeras (enligt förordning 2001:512 om deponering av avfall) kommer det att finnas en stor mängd bränsle/avfall att hantera. Detta har inneburit stora omställningar och behovet av nytt bränsle (så kallat jungfruligt bränsle) i fjärrvärmeverk har minskat. ser positivt på att biobränslenas andel i den totala energiproduktionen ökas. är synnerligen kritiska till den brist på långsiktighet i planeringen som gäller svensk energipolitik, inklusive vindkraften. har vindkraften inkluderats i elcertifikatsreformen vilket gör att den måste tävla med mer effektiv biobaserad elproduktion. Det har medfört att utbyggnadsplaner skrinlagts och att kompetens flytt landet. anser att det är kontraproduktivt att nu slå undan vindkraftens möjligheter bara för att den inte just nu är lika kostnadseffektiv som andra elproducenter som erhåller elcertifikat. Utbyggnaden av vindkraften har i stort sett avstannat efter att åren innan har expanderat från 157 kraftverk till 569 /2002. Den totalinstallerade effekten har ökat från 38 MW 1994 till 293 MW . Vindkraftsproducerad el har ökat från 0,08 till . Intresset för vindkraft har varit mycket stort eftersom staten subventionerat vindkraften i exceptionellt stor omfattning. Kommunerna har haft i uppdrag att inrapportera lämpliga områden för placering av vindkraftverk. Det måste anses rimligt att kommunmedborgarna får möjlighet att påverka lokaliseringen. anser att strävan bör vara att bygga vindkraftverken på platser där få människor kan bli störda. Den nya vindkraftstekniken med upp till 33,5 MW per vindkraftverk, att jämföra med dagens konventionella verk på 0,61,5 MW, kan placeras ut från kust, utom synhåll från land. Vattenkraften är en förnyelsebar energikälla. El kan inte lagras men det kan vattnet som skapar elenergin. Vattnet rinner främst till på vår och försommar då snön smälter. Efterfrågan på el är däremot störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Samspelet i en älv mellan dammar och olika kraftstationer sköts av vattenregleringsföretagen. Vattenkraften bidrog med av den totala energiproduktionen juli 2002juli 2003. I finns ca 1 200 vattenkraftverk. De flesta är små, med effekter på några tiotal eller hundratal kW. Till och med kunde den som bygger miljöanpassade småskaliga vattenkraftverk i storleken 0,11,5 MW få ett investeringsbidrag på av investeringen. Potentialen för kraftverk i den aktuella storleken är ca i . Ett särskilt bidrag på per kWh gavs till energiproduktion från förnyelsebara källor med en effekt mindre än 1 500 kW. ersattes stödformerna med systemet för handel med elcertifikat. är synnerligen kritiska till den brist på långsiktighet i planeringen som gäller svensk energipolitik, inklusive vattenkraften. 6.8 Solcellsel och vätgasbaserad energi Även i vårt nordliga land räcker solens strålning till för att en stor del av solenergin ska kunna tas tillvara på ett effektivt sätt. Svenska forskare intar en tätposition inom solcellsforskning. Teknik finns, men solceller baserade på kristallint kisel är fortfarande mycket dyra. är det istället s.k. tunnfilmssolceller huvudsakligen av CIGS-typ (Cu(InGa)Se2) som kan bli föremål för massproduktion i . Solceller har med hänsyn till befintliga kostnader sina största möjligheter på platser dit det är svårt att dra ordinarie elnät som t.ex. till fyrar. Dagens potential vid ett stort antal mindre anläggningar är ca om dessa förläggs till ett antal lämpliga hustak i söderläge. Solcellsel bedöms kunna svara för av elkonsumtion om . Internationellt satsas stora summor på solcellsproduktion, både med den konventionella tekniken och på forskning för att ta fram ny teknik. beräknas kapaciteten vara 110 MWh . anser att solcellsel är en viktig framtida energikälla i ett decentraliserat och mer småskaligt energisystem än det vi har . har länge arbetat för att stödja den svenska forskningen kring solceller där har en framskjuten position genom verksamheten vid vid . Deras forskning kring och utveckling av kompletta komponentsystem, dvs. både celler och moduler, bedöms vara världsledande. Vätgas är ett bränsle som vid nyttjande möjliggör i princip utsläppsfri förbränning. Den kan också användas vid framställning av el via bränsleceller. Potentialen för vätgasbaserade system som en del av energiförsörjningen bedöms vara mycket stor. För att framställa vätgas används fossila bränslen. För att uppnå en uthållig produktion av vätgas pågår forskning kring artificiell fotosyntes där man med vatten och solljus kan framställa vätgasen. I bedrivs grundläggande forskning kring både stationära bränsleceller och artificiell fotosyntes. Vad gäller det sistnämnda området har ett konsortium av samverkande forskningsinstitutioner i , och placerat i absolut världsklass. anser att forskningen inom solcellsel och vätgasbaserade energisystem är mycket angelägen och anslår därför för ändamålet. Kombinerad produktion av el och värme i ett kraftvärmeverk är bättre än enbart produktion av el eftersom spillvärmen tas tillvara och mer energi tas ut ur bränslet. I ett vanligt s.k. kondenskraftverk kyls värmen bort i den ånga som passerar ångturbinen. I ett kraftvärmeverk tas däremot denna restvärme tillvara och skickas ut i ett fjärrvärmenät. Det innebär att kraftvärmeproduktionen har en mycket hög totalverkningsgrad. I själva verket omvandlas av bränslets energiinnehåll till el och fjärrvärme. Mellan och blir el och resten värme. I en kraftvärmepanna kan en rad olika bränslen användas, såväl fasta som flytande och gasformiga. Det innebär stor flexibilitet i valet av bränsle. De flesta nybyggda anläggningar använder olika typer av biobränslen. Biobränslen kan också förgasas, varefter gasen utnyttjas som bränsle i en gasturbin. De heta avgaserna används därefter för att producera el och värme på det sätt som beskrivits ovan. Ett sådant s.k. gaskombikraftverk ger ännu mera el i förhållande till den fjärrvärme som produceras med lika gott resursutnyttjande av bränslet. Även naturgas kan användas i en gaskombianläggning. Kraftvärmens andel i det svenska elproduktionssystemet ökar nu kraftigt. Mellan och juni ökade produktionen och var under det året , vilket är av den totala elproduktionen i (importen inte medräknad). Regeringens förslag att avskaffa turordningen innebär att fördelningen av bränslen inte längre ska kunna väljas fritt vid beräkning av skattenedsättning. Effekten blir i praktiken att tillverkningsindustrin ges skatterabatt på all sin uppvärmning, utom just i de fall man väljer fjärrvärme som är ett miljöanpassat alternativ. När det gäller leveranser till industri nämns dessa överhuvud taget inte. Att proportionering gäller även dessa leveranser framgår endast av förslag till ändringar i lagtexten 9 kap. 5 § och 9 § i 1994:1776. Vår bedömning är att denna ändring går tvärt emot intentionerna, dvs att stärka biobränslets konkurrenskraft. Istället kommer fossilbränsleanvändningen att öka på grund av att flera industrikunder går tillbaka till oljeeldning när skatteåterbäringen uteblir. Dessutom kommer det att vara mycket svårt för fjärrvärmeföretagen att få nya industrikunder eftersom dessa jämför fjärrvärmepriset med lågskattad olja eller el i sina egna pannor. Dessa konsekvenser framlades av branschen inför förra årets riksdagsbehandling och bekräftades senare av en konsekvensanalys framtagen på uppdrag av . anser att ska avslå detta förslag. Ett sätt att minska andelen fossila energibärare, t.ex. olja, och de totala utsläppen av koldioxid kan vara att kombinera produktion av el, värme och fordonsdrivmedel. I s.k. biomassabaserad konvertering (bioenergikombinat) sker sådan kombinerad produktion där biomassa från t.ex. skogsbruk, skogsindustri och energiskogsodling kan utnyttjas. Genom s.k. konvertering förgasas biomassan till en s.k. syntesgas som sedan kan användas som bränslegas, för syntes av drivmedel (t.ex. DME eller metanol) eller för elproduktion. Spillvärme kan användas till fjärrvärme eller för att torka ny bioråvara. För hela är användningen av fossila energibärare ca . Användningen domineras av transportsektorn som står för , följd av individuell husuppvärmning som uppgår till . Bränsle till industripannor står för och användningen för fjärrvärme och elkraft motsvarar ca . Potentialen för ny bioråvara innan konvertering uppskattas till ca och efter konvertering till ca . Denna potential utgörs huvudsakligen av ännu inte utnyttjad biomassa från skogsbruk och skogsindustri (inklusive träavfall i samhället). anser det vara möjligt att ersätta av de fossila energidrivmedlen genom konvertering till el, värme och drivmedel med befintlig teknik. Den omfattande utbyggnaden av fjärrvärmenät och distributionen av fjärrvärme är effektivt och miljömässigt mycket positivt. Dock innebär det att distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och att konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad. Fjärrvärmekunder har inte några möjligheter att byta leverantör på grund av priser eller leveransvillkor. anser att konsumenterna bör skyddas från oskäliga prishöjningar och hur detta skall kunna ske måste utredas. Möjligheterna att genomföra ett tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning, alternativt att krav på att fjärrvärmeverksamhet bedrivs i separat juridisk form, bör utredas. Korssubvention, dvs. att intäkter från nätverksamheten används för att subventionera värmepriset, måste förhindras även inom fjärrvärmeverksamheten. Även vad gäller stödet till fjärrvärme ger sig ryckigheten i regeringens bidragsverksamhet tillkänna. Konvertering av fastigheter med eluppvärmning till fjärrvärmesystem gavs statligt stöd . Stödet togs bort för att införas i en reviderad version 20012003. anser det som en angelägen uppgift att stimulera till ökad fjärrvärmeanslutning och konstaterar än en gång att regeringen genom sin ryckighet motverkar sina egna syften. föreslår därför ett investeringsbidrag för villaägare som vill byta bort sin direktverkande eluppvärmning, vilket beskrivs närmare under senare avsnitt. Till geotermisk energi räknas i huvudsak energi i form av värme som finns lagrad i berggrunden alltsedan jordens bildande eller energi som ständigt nybildas som en följd av radioaktivt sönderfall i jordens inre. Eftersom den sammanlagda lagrade energimängden i jordens inre och i s.k. meteoritkratrar är mycket stor, finns åtminstone i teorin förutsättningar för en närmast outsinlig, miljövänlig energikälla. När geotermisk energi ska utvinnas krävs omfattande förundersökningar och prospektering. Den tillgängliga energiformen varierar bl.a. beroende på berggrundens uppbyggnad och sammansättning. Om den geotermiska energin inte är lättillgänglig kan den bli förhållandevis dyr att utvinna. Avgörande för var det kan vara intressant att borra är hur mycket temperaturen ökar i berggrunden för varje meter. Berggrunden bör också innehålla många sprickor och håligheter för att det ska bli en god ekonomi i projektet. anses ha särskild god berggrund för geotermisk värme i . I har därför provborrning skett och i några andra städer som finns liknande planer. anser att geotermisk energi har en potential för framtidens energiförsörjning och att utvecklingen på området noga ska följas. 6.13 Den småskaliga elproduktionen anser att de små kraftverkens bidrag till eltillförseln är viktig, särskilt som ett kärnkraftverk nu har stängts och en majoritet i står bakom en principöverenskommelse om att ett andra verk skall stängas. Tillförsel av ny el måste bygga på förnybara energislag och då är de små elproducenternas bidrag ett viktigt tillskott. Ett annat skäl är EU:s mål om fördubbling av andelen förnybar energi inom EU fram samt de åtaganden som fastställdes vid klimatkonferensen i Kyoto. Cirka 1 200 små vattenkraftverk och cirka 500 vindkraftverk samt vissa kraftvärmeverk ger av landets totala elproduktion. Den industriella kompetensnivån måste bibehållas inför det förväntade ökade internationella behovet av utrustningar för förnybar energiproduktion. går utvecklingen inom vattenkraftssektorn i fel riktning. Företag läggs ner och kunskap går förlorad. Om denna trend fortsätter kommer att vara åskådare när världsmarknaden för småskalig vattenkraft lyfter och kommer kanske till och med att uppleva svårigheter med att underhålla och modernisera beståndet av vattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder. Stabila villkor och en rimlig prisnivå är avgörande för den småskaliga produktionen och dess servicebransch. Energihushållningsprogrammen, som är en del av energiöverenskommelsen, har inte fått något större genomslag. Satsningar på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga, men för att få effekt måste kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras. För att verkningsfulla investeringar skall komma till stånd är det avgörande att de investeringar i energisparåtgärder som villaägarna gör inte ökar boendekostnaderna i form av höjd fastighetsskatt. vill avveckla fastighetsskatten, men så länge den finns kvar måste den ha en utformning som inte håller tillbaka vällovliga investeringar. Därför behöver reglerna för den statliga fastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt. Den mycket kraftiga utbyggnaden av elvärmen i vårt land är ett resultat av låga priser samt det faktum att det fanns ett stort elöverskott som resultat av tolvreaktorsprogrammet. På stora delar av kontinenten är elen så dyr att få konsumenter skulle komma på tanken att använda el till att värma bostäder. användes direktverkande el för uppvärmning. Av dessa var för uppvärmning av enfamiljshus.2 Det innebär att av all el i går åt till att värma bostäder och lokaler. Det var i sig logiskt att satsa på elvärmen i ett läge då möjligheterna till export av el var små. Efter den stora utbyggnaden av kärnkraften fanns ett överskott av el som på så sätt fick sin avsättning i villor och bostäder. På det viset kunde också importen av olja och kol hållas tillbaka. Men sett till effektiviteten i elanvändningen innebär elvärmen ett slöseri. Den högvärdiga elektriciteten bör främst reserveras för andra användningsområden. 7.1.1 Investeringsbidrag för byte från direktverkande eluppvärmning anser att uppvärmningen av bostäder och lokaler tar i anspråk en alltför stor andel av den el som konsumeras i . Hela samhället och de enskilda hushållen är sårbara på grund av att så många använder direktverkande el för uppvärmning. Vad händer om det blir elbrist med starkt stigande elpriser för alla de bostadsägare som är beroende av el för värme i sitt hem? Vi föreslår därför att ett statligt bidrag införs som uppgår till av investeringskostnaden i ett nytt eller ett kompletterande uppvärmningssystem för husägare med direktverkande el som enda energikälla. Det statliga bidraget får ej heller överstiga per villa. Kostnaden för att sätta in ett vattenburet system är . Det är alltså en hög investeringskostnad och det är av yttersta vikt att ett investeringsbidrag löper långsiktigt . Investeringen kan också vara en värmepump. Varje kWh elenergi som en värmepump tillförs, ger ca tre kWh värmeenergi till huset. Värmepumpar kan användas för uteluftvärme, frånluftvärme, berg- samt ytjord- eller sjövärme. En pump med en avgiven effekt som är av husets maximala effektbehov ger av årsenergibehovet för uppvärmning och varmvatten. I t.ex. en villa med vattenburen elvärme är värmepump således ett mycket effektivt sätt att minska elförbrukningen. 7.2 En avreglerad elmarknad vill ha en väl fungerande energimarknad och elmarknad för att främja näringslivets konkurrenskraft och ge låga kostnader för hushållen. Avregleringen har också initialt visat sig ge lägre elpriser och valfrihet för konsumenterna. Reformen genomfördes snabbt och därför uppstod vissa problem av övergångsnatur. Dock drabbas konsumenterna fortfarande av omotiverat höga nätavgifter. Nätavgiften utgör nära en tredjedel av totalbeloppet på elfakturan. Avgiften skall enligt ellagen vara skälig. har ansvaret för att granska skäligheten i nättariffer och andra överföringsvillkor. För att täcka statens kostnader för att bevaka skäligheten i nät- och elpriser betalar elkonsumenterna en nätövervakningsavgift en gång . Det finns drygt 200 nätföretag och begärde förklaringar från cirka 100 operatörer som höjt eller haft tveksamheter i sina tariffer. I klagade villaägarna till och ett par tusen villaägare fick en sänkning av nätavgiften med . betalar många hushåll runt om i landet ett överpris. De 46 företag som höjt sina avgifter har förelagts att sänka dem till nivå. beslut har emellertid regelmässigt överklagats och inga beslut har gett utslag i form av fällande dom. Allt talar för att är alltför tandlös . Därför är det angeläget att regeringen påskyndar utveckling av former för bedömning av nättarifferna och ger myndigheten befogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder. anser också att det s.k. nätmonopol som finns i är till energikonsumenternas nackdel. Ett sanktionssystem bör införas som kan hindra nätbolag ifrån att bryta mot regelverket vid byte av elleverantör. är även tillsynsmyndighet för naturgasmarknaden. Marknaden öppnades och det är angeläget att verksamheten fungerar tillfredsställande. bör intensifiera sitt arbete med att utveckla tillsynsmetoder och uppfylla sitt ansvar. Handläggningstiderna för koncessionsärenden måste kortas. 8 Växthuseffekten och klimatfrågorna Regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutet om en avveckling av innebär att regeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsen på ett mycket medvetet sätt bidrar till en negativ utveckling av växthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen, som kommer att bli följden av att bortfallet kompenseras med el från fossilförbränning, har tvingat att anhålla om tillstånd att, i motsats till andra länder i EU, få öka utsläppen. Detta går stick i stäv med det s.k. Kyotoprotokollet som har godtagit. Kyotoprotokollet innebär att i-länderna åtar sig att minska sina utsläpp med . EU skall gemensamt minska utsläppen . Stängningen av den första reaktorn i har i huvudsak kompenserats av import av dansk kolkraft. Miljöeffekterna av stängningen har blivit årliga ökade utsläpp av ca koldioxid, ca svaveloxider och ca kväveoxider. har i rapporten elproduktion och CO2-utsläpp i undersökt vilken marginalproducerad el som kommer att nyttjas i bl.a. utifrån scenariot att stängs. Resultatet av studien visar ett det kommer att vara kolkondenskraftproducerad el från danska som utgör marginalproduktionen. Således kommer varje enhets reducering av elproduktionen i att föra med sig ökade CO2-utsläpp från de danska kolkraftverken. anser att effekterna av stängningen borde ha belysts i en miljökonsekvensbeskrivning innan beslutet togs. Växthuseffekten kan vara det största hotet mot framtida livsbetingelser på vår jord. Ansvaret för kommande generationer måste vara en viktig drivkraft i arbetet för att minska klimatpåverkande utsläpp. 9.1 klarar inte utsläppsmålen Enligt () ökade EU-ländernas CO2-utsläpp med ungefär en procent som man endast lyckats minska utsläppen (se tabell). EU-länderna har som mål att minska de totala koldioxidutsläppen mellan , basåret är . Enligt EEA är denna målsättning i det närmaste omöjlig att uppnå med tanke på utvecklingen . EU-ländernas CO2-utsläpp 19902001 och mål för 200820123 -7,5 -44,2 -6,5 -18,3 -10,7 -12,5 -3,3 -2,3 Tio av medlemsländerna verkar vara på väg att skjuta över sitt mål med relativt stor marginal medan , och trots allt ser ut att kunna uppnå sina mål. Utvecklingen visar tydligt att om inget radikalt görs så kommer inte EU att klara av de målsättningar man åtagit sig i samband med Kyoto. måste visa ledarskap när det gäller klimatfrågan. Om man inte kan föregå med gott exempel i detta, går det heller inte att påverka andra länder som exempelvis att faktiskt ansluta sig till .