ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf269 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen om tillfällig föräldrapenning i samband med barns födsel i enighet med vad som anförs i motionen. föds ungefär 5.000 barn till ensamstående mammor. Dessa mammor och barn står utan en far som kan hjälpa till med praktiska och själsliga problem, de känsliga dagarna efter den lyckliga tilldragelsen. Alla som varit med om en förlossning vet hur bräcklig en mamma kan vara efteråt. Förutom de fysiska såren finns känslor av oro för barnet och av otillräcklighet, framför allt om man är förstföderska. Kvinnan har ett stort behov av att ha någon vuxen vid sin sida för att få stöd med praktiska saker och för att dämpa ängslan, men även för att ha någon att dela den stora glädjen med. Staten inser vikten av stöd i början av ett föräldraskap och har i socialförsäkringarna gjort det möjligt för medförälder att avstå från förvärvsarbete genom den tillfälliga föräldrapenningen i samband med barns födsel, de tio så kallade pappadagarna. får tas ut . finns det möjligheter att överföra dagarna till annan person än förälder. Sådana situationer är till exempel: om det inte finns någon pappa som har rätt till föräldradagarna. om pappan avstår sin rätt till pappadagarna och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå. Denna förändring i regelverket var mycket efterlängtad. restes krav på förändringar i regelverket. När nu förändringarna varit i kraft kan det konstateras att de i praktiken inte fungerar på det sätt lagstiftarna tänkt sig. möts nyblivna ensamstående mammor av beskedet om att de inte kan få det stöd de har stort behov av. Problemet är nämligen att det enligt reglerna krävs ett skriftligt medgivande av pappan, men i dessa fall finns juridiskt ingen pappa. Vid födelsen av barn till ogifta föräldrar är faderskapet inte fastställt. Om den pappa som mamman uppger förnekar faderskapet påbörjas en process för att fastställa detta. I den utpekade pappans situation är det inte till hans fördel att godkänna en överlåtelse av pappadagarna som han förnekar faderskapet. Därför vägrar han att göra överlåtelsen av pappadagarna. I sammanhanget är det viktigt att veta att ett fastställande av faderskap tar . Även om man vid förlossningen säkrar de nödvändiga blodproven är det i de flesta fall ändå omöjligt att faderskapet skall hinna bli fastställt innan pappadagarna skall vara uttagna, dvs. innan barnet har blivit . Det innebär att dagarna går förlorade även om faderskapet blir fastställt. Vi föreslår att reglerna ändras på så sätt att kan godkänna överlåtande av pappadagarna till annan utan skriftligt medgivande i de fall fadern förnekar faderskapet. Det finns ju inte någon rimlig anledning att tro att en man som förnekar faderskapet skall kunna vara det goda stöd som en nybliven mamma behöver och som är tanken bakom pappadagarna.
mot · GR02Sf272 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av tillämpningen av flyktingpolitik. Svensk flyktingpolitik gör att många flyktingar lever under stark press och med utvisningshot hängande över sig. Handläggningstiderna kan vara upp till . Många flyktingfamiljer har anpassat sig mycket bra till det svenska samhället. Föräldrarna har arbete, eget boende och barnen går i svensk skola. Det sociala nätverket med grannar och vänner fungerar bra. Barn och ungdomar har fått kamrater och deltar i olika aktiviteter i samhället. Svensk praxis är att en flykting som blivit utvisad från inte äger rätt att besöka vårt land . Den nuvarande ordningen som etablerats genom praxis innebär således en restriktiv tillämpning av återreseförbudet. Många av de utvisade flyktingarna har fått goda vänner i som de gärna vill upprätthålla kontakten med och även besöka efter utvisningen. Vännerna i har i många fall utfäst garantier för den utvisade flyktingens uppehälle om ett återbesök tillåts. Spärrtiden är inhuman och är enligt min mening ren diskriminering och ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. borde enligt min mening se över tillämpningen av flyktingpolitiken.
mot · GR02Sf273 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn behöver göras av handikappersättningens nivåer. Enligt dagens regler är nivåerna för handikappersättning eller Ersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd vad gäller stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Det är som fattar beslut om rätten till ersättning. Olika utredningar har konstaterat att funktionshindrade personers inkomster är lägre än för genomsnittsbefolkningen samt att levnadsomkostnaderna är högre. Exempel på undersökningar där detta lyfts fram är årliga rapporter till regeringen och kostnader för den enskilde personen med funktionshinder, Vad kostar det att vara sjuk och funktionshindrad?, kommittén Välfärdsbokslut olika undersökningar samt SCB:s rapport Funktionshindrade 19881999. Merkostnaderna för den enskilde har sedan reglernas tillkomst ökat stadigt som olika subventioner har försvunnit. Nivåerna för handikappersättning har länge legat på den aktuella nivån. Trots att prisbasbeloppet har justerats leder det ändock till ökade kostnader för den enskilde. För att bättre motsvara de faktiska merkostnader som den enskilde har bör dagens nivåer ändras till som lägsta nivå, , och av prisbasbeloppet. Om handikappersättning ska bli den ersättning för merkostnader och hjälpbehov som från början var intentioner måste handikappersättningen ses över. har förflutit sedan den senaste utredningen . Översynen måste vara övergripande och inte enbart gälla detaljer.
mot · GR02Sf274 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten till sänkt arbetsgivaravgift för dem som arbetar i folkrörelser. Inom idrottsrörelsen kan anställningar ske där rörelsen slipper att betala hela arbetsgivaravgiften. Den möjligheten innebär i princip att arbetsgivaren kan anställa människor för en ringa penning. Eftersom det är pensionsdelen som naggas i kanten är detta dock en möjlighet för dem som är ekonomiskt oberoende av någon anledning, t ex genom att vederbörande har egna pensionsförsäkringar. Det har visat fungera väl inom idrottsrörelsen. Det är rimligt att också de verksamheter som i övrigt bygger på gåvor och offer, dvs. redan beskattade medel, ska få samma möjligheter. Det rör sig om folkrörelser som driver verksamheter med djupt samhällsengagemang och som karaktäriseras av nyttigheter för hela samhället. Ett sådant grepp skulle sannolikt öka engagemanget inom flera områden till nytta och glädje för alla.
mot · GR02Sf275 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ställa försäkringsläkare under myndighetskontroll. Försäkringsläkare som endast har en rådgivande funktion hos försäkringskassorna står inte under någon myndighetskontroll, varken av eller av . Naturligtvis står försäkringsläkaren under JO:s tillsyn som tjänsteman, men detta gäller inte de medicinska bedömningar som görs i de intyg som ligger till grund för försäkringskassornas bedömningar. För den enskildes skull, och de handlingar som följer t.ex. ett arbetsskadeärende, är det av största vikt att de bedömningar som försäkringsläkaren gjort på ett rättvist sätt speglar den enskildes medicinska problem. Om den enskilde inte upplever att så är fallet vore det rimligt att han eller hon också har en möjlighet att få sin sak myndighetsprövad. Så är inte fallet . har fått i uppdrag att i samråd med se över om det finns behov av att göra förändringar av det tillsynsansvar som gäller försäkringsläkare. Enligt vår uppfattning föreligger ett stort och för den enskilde viktigt behov av att ställa försäkringsläkare under myndighetskontroll. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Sf276 · 2003-10-07 00:00:00 — Bisyssla vid partiell sjukersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för bibehållande av bisyssla vid partiell sjukersättning. För att en demokrati skall fungera krävs det att människor med olika bakgrunder och erfarenheter tar ansvar och finns med i beslutande organ. Det kan vara i frivilligorganisationer eller i politiska organisationer som förtroendevald. Om man har hel sjukersättning (före detta förtidspension) har man möjlighet att behålla bisyssla, exempelvis ett föreningsuppdrag eller ett förtroendeuppdrag som kan kännas stimulerande och inte sliter på hälsan och orken. , , skriver att i sin helhetsbedömning ska bortse från sysselsättning som inte överstiger en åttondel av normalarbetstiden , det vill säga och inkomst som motsvarar detta. Det här är mycket bra. Men om man har sjukersättning på deltid och arbetar deltid samt kanske tidigare haft ett stimulerande förtroendeuppdrag utöver arbetstiden, då tar inte denna hänsyn som gäller vid hel sjukersättning. Om personen inte orkar arbeta fullt i sitt dagliga arbete och får deltidssjukersättning måste personen också avsäga sig sitt förtroendeuppdrag, som kanske snarare är en stimulans än en ytterligare belastning på hälsan. Jag anser att även den som har deltidssjukersättning (halv eller kvarts) ska bedömas ur ett helhetsperspektiv av och i vissa fall, då det inte sliter på hälsan, kunna behålla sitt förtroendeuppdrag eller annan bisyssla.
mot · GR02Sf277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om delat barnbidrag. Den svenska lagstiftningen i familjerätt utgår numera från att delad vårdnad är norm. Enskild vårdnad är undantaget som ska tillämpas då det finns särskilda skäl för detta. Det finns starka jämställdhetspolitiska skäl för en sådan ordning. Den traditionella ordningen att barn är ett ansvar enkom för modern behöver brytas. Det finns också barnpolitiska skäl. Barnen har rätt till en nära kontakt med båda sina föräldrar. Tyvärr tycks det som om övrig lagstiftning inte står i konsekvens med denna lagstiftning och dess intentioner. betalas barnbidraget ut till mamman såvida det inte finns starka skäl däremot eller pappan har enskild vårdnad (vilket är tämligen ovanligt). Av såväl jämställdhetsskäl som barnpolitiska skäl bör därför i fortsättningen barnbidraget delas och betalas ut med lika stora delar till båda vårdnadshavarna i de fall dessa har gemensam vårdnad. Detta bör självklart omfatta även sammanboende vårdnadshavare.
mot · GR02Sf278 · 2003-10-07 00:00:00 — Samordning vid utbetalning under sjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över möjligheterna att förbättra samordningen mellan arbetsgivarens och ansvar vid utbetalning under sjukdom. Frågan om att minska ohälsotalen är en angelägen åtgärd för att få fler människor tillbaka i arbetslivet i stället för att vara sjukskrivna. Det av regering och riksdag beslutade 11-punktsprogrammet är en viktig utgångspunkt i det arbetet. För dem som drabbas av ohälsa är det oerhört viktigt att ha möjlighet att hålla kontakt med sin arbetsplats och återkomma till arbetet. Att sänka kostnaderna för sjukskrivningarna är både socialt och ekonomiskt angeläget, och därför har frågan om ekonomiska drivkrafter för att minska sjukskrivningarna diskuterats. För den enskilde arbetstagaren är det nödvändigt att ersättningen , oavsett om den kommer från arbetsgivaren eller från , betalas ut kontinuerligt så att det finns möjlighet att planera sin ekonomi. gäller att arbetsgivaren betalar och därefter övergår betalningsansvaret till . Erfarenheterna säger att det kan vara problematiskt att få övergången mellan dessa två instansers ansvarsområden att löpa friktionsfritt. Det är därför angeläget att se över hur denna övergång fungerar och hur den skulle kunna förbättras.
mot · GR02Sf281 · 2003-10-07 00:00:00 — Differentierad ersättning för jämställt föräldraskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen genom en omfördelning av befintliga resurser med syfte att föräldrar delar lika på föräldraförsäkringen. Att uttaget av föräldraledigheten är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män är allmänt känt. Kvinnorna tar ut huvuddelen av föräldrapenningen. Deras andel uppgår till , och kvinnor är i genomsnitt borta i direkt anknytning till barnets födelse. Mäns föräldraledighet är betydligt kortare och mer utspridd över barnets uppväxt. Orsakerna till dessa skillnader har länge varit föremål för debatt. Inkomstbortfallet är generellt större för hushållen då männen är borta. En annan viktig faktor är samhällets något gammalmodiga syn på könsrollerna. Ett jämnare uttag av föräldraledigheten skulle i första hand vara bra för barnen, men även leda till ökad jämställdhet, minska ohälsan och öka tillväxten. Motiven är alltså många för att komma åt dagens ojämna uttag av föräldraledighet. Det är, enligt min mening, inte möjligt att rakt av kvotera dagarna i föräldrapenningen. Däremot måste det finnas ekonomiska incitament för de föräldrar som försöker dela ledigheten lika. Man skulle exempelvis inom ramen för dagens budget kunna ge både föräldrarna nästan full kompensation för lönebortfallet och sedan reducera ersättningen för de dagar som inte överlåts till den andra föräldern. Med differentierad ersättning skulle incitamenten öka för att dela föräldraledigheten lika. Det är viktigt att så långt det är möjligt försöka undanröja kvarvarande ekonomiska skäl till att papporna stannar på jobbet!
mot · GR02Sf282 · 2003-10-07 00:00:00 — Civilstånd och pensionsbeloppets storlek tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pensionsbeloppet skall vara detsamma oberoende av pensionärens civilstånd. Varför är det mer ekonomiskt fördelaktigt att förbli ogift om man blir förälskad på äldre dar? Den frågan är onekligen berättigad. Både i det nya pensionssystemet och för dem som uppbär garantipension är nämligen pensionsbeloppet olika beroende på om man är gift eller ogift. Det ursprungliga motivet till skillnaderna i pensionsnivåer var att gifta har ekonomisk hushållsgemenskap och därmed lägre gemensamma utgifter. Resonemanget haltar eftersom även de flesta sammanboende förmodligen har detsamma. Av integritetsskäl kan man dock i dessa fall inte alltid fastslå om två personer lever under äktenskapsliknande former och därmed har ekonomisk hushållsgemenskap. Garantipensionen 2003 före skatt för en ogift pensionär är och för en gift pensionär . Skillnaden i pensionsutfallet för ett gift par och för dem som bor ihop och inte räknas som gifta är nästan Något måste göras åt denna orättvisa. Jag anser att det är oacceptabelt att det är mer fördelaktigt från pensionssynpunkt för två ogifta pensionärer som bor ihop, och som inte tidigare varit gifta med varandra eller har barn tillsammans, att förbli ogifta än att gifta sig. Det är dags att sluta diskriminera äktenskapet och se till att pensionsbeloppet är detsamma oberoende av civilstånd.
mot · GR02Sf283 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraven på invandrarorganisationerna. finns omkring 150 kvinno- och tjejjourer i . De kan vittna om rädslan och det stora behovet av skyddat boende för flickor och kvinnor som lever i patriarkala familjer. Tvångsgifte, hot, psykisk och fysisk misshandel förekommer i många familjer. Enbart i sökte uppemot 300 flickor hjälp hos , skolan och kvinnojourer för olika former av kontroll och förtryck som de upplevde begränsade deras liv. Det är väl känt att den svenska synen på sexualiteten och på mäns och kvinnors roller orsakar svåra krockar när många invandrarfamiljer kommer till . Det visar inte minst den stora efterfrågan på konstlade mödomshinnor vid svenska sjukhus . Men den som flyr från ett förtryck har inte rätt att i sin tur förtrycka någon annan. Det går inte att avsvära sig sitt eget ansvar som individ och skylla på kultur, tradition och normer. Alla människor har rätt till frihet och eget liv. Morden på Pela och skakade om . Men advokaten säger öppet att det finns ett mörkertal och att vi faktiskt inte vet hur många hedersmord som har begåtts i . Många goda krafter samverkar för att stödja flickor och även pojkar vars livsutrymme begränsas av hedersrelaterat förtryck, ett förtryck som sällan har med religion att göra, utan som handlar om tusenåriga traditioner och normer hos männen. Samhället behöver ge stöd men framför allt ställa tydligare krav på familjerna för att säkra dessa flickors och pojkars rätt att utvecklas i ett jämställt samhälle. Lika viktigt är att arbeta med hela grupper, risken är annars stor att skillnaderna förstärks. Invandrarorganisationerna har trovärdighet och goda möjligheter att nå många av dem som kommit till och som känner osäkerhet och rädsla för svenska normer och regler. En del etniska föreningar och trossamfund har också fått extra bidrag för att arbeta med jämställdhetsfrågor. Vi anser att det kravet borde ställas på samtliga invandrarorganisationer och trossamfund i som uppbär offentligt stöd. De organisationer som får bidrag ska också regelbundet redovisa hur de aktivt arbetar för att öka förståelsen för flickors och kvinnors rättigheter i .
mot · GR02Sf285 · 2003-10-07 00:00:00 — Utländska studenters och forskares sociala situation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regelsystemet för grundläggande socialt skydd för medföljande till utländska studenter och forskare. Utländska studerandes och forskares sociala situation är ofta mycket prekär i . Det gäller framför allt dem som kommer från länder utanför EU. Detta har inte uppmärksammats tillräckligt. Skälen är i huvudsak två: att medföljande inte får arbeta i och att studenten/forskaren med familj undantas från huvudregeln att anses bosatta i landet. Därmed faller det normala sociala skyddsnätet bort. Framför allt är det studerande och forskare med familjer som missgynnas. De undantas tillsammans med dem som begått brott och avtjänar fängelsestraff i från huvudregeln att anses vara bosatta här. Undantaget gäller hela familjen. Regelverket ser i korthet ut på följande sätt: Studerande och forskare som inte får utbildningsbidrag eller tjänst undantas från bosättningsbaserad försäkring (barnbidrag, bostadsbidrag, sjukförsäkring, m.m.) då de inte anses som bosatta i . Anhöriga till studerande/forskare med stipendium/anslag räknas inte heller som bosatta i landet. Även de anhöriga som lyckas få arbete och arbetstillstånd och betalar skatt betraktas som enbart anhöriga. kan avslå deras ansökan om att få bosättningsbaserade förmåner. kom en regeländring som medger att en gäststuderande arbetar under sitt uppehållstillstånd, men inte deras anhöriga. Dessa regler ger stora problem för många och problemet är växande i takt med att fler studenter och forskare från tredje världen söker sig hit och lever på stipendier. Ett ökat studentutbyte är för övrigt något som statsmakterna sagt sig vilja främja. För många blir dock vistelsen en kamp mot fattigdom och socialt utanförskap. Det finns exempel på forskare som har måst lämna landet och avbryta sin forskarutbildning för att någon i familjen blivit sjuk. Eftersom anhöriga, som inte är EU-medborgare, som regel inte kan få tillstånd att arbeta finns inte ekonomiska möjligheter att betala för vården när de inte omfattas av sjukförsäkring. Inte ens om den ena maken får arbeta och betalar skatt så omfattas man av sjukförsäkringen eller andra bosättningsbaserade förmåner. Mot bakgrund av det ovan sagda finner vi det angeläget att en översyn görs av regelsystemet. Syftet bör vara att underlätta för medföljande att få arbeta, betala skatt och därmed få del av det grundläggande sociala skydd som tillkommer andra bosatta.
mot · GR02Sf286 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återvändareregeln. Regeringen har länge uppmärksammat internationaliseringen av högskolan. Den främjar vetenskaplig utveckling och ger också omvärlden en bild av . Därför är det paradoxalt att synen på utländska gäststudenter, -doktorander och -forskare tycks vara att de utgör en belastning snarare än en tillgång för . Ett exempel på denna syn är återvändareregeln. Enligt denna måste gäststuderande som ansöker om uppehållstillstånd ha för avsikt att lämna efter avslutade studier. Detta är ett villkor för uppehållstillståndet. Enligt utlänningsförordningen måste gäststudenter och doktorander för att beviljas uppehållstillstånd kunna visa att han/hon är antagen till studier i samt kan klara sin egen försörjning. Försörjningen skall vara tryggad på annat sätt än genom eget arbete . Försörjningen skall finnas för hela studietiden och vara dokumenterad vid första ansökningstillfället. För en doktorand innebär det finansiering, vilket inte är så enkelt ens för svenska doktorander. har studenten rätt att arbeta som uppehållstillståndet har beviljats för. Men beslutet gäller inte medföljande partner. Normalt beviljas gäststudenten uppehållstillståndet i taget. Vid förlängningstillfället kontrolleras studieresultat, villkoren för försörjningen och återvändandeavsikten. Även doktorander och gästforskare som vistas i landet måste ansöka om uppehållstillstånd. Gäststudenter från vissa länder betalar per person (för personer ) då de söker om uppehållstillstånd. Detta är bara en del av det krångel som gäststuderande drabbas av. Majoriteten av de utländska studenterna måste lämna landet efter avslutad högskoleutbildning. Menar statsmakterna allvar med sin ambition att främja långsiktigt hög tillväxt är det svårt att förstå varför studenterna och doktoranderna inte får stanna och arbeta i om de så önskar. Om vi anser att utländska studenter och forskare kan ge viktiga bidrag till den svenska tillväxten så bör återvändareregeln slopas och möjligheterna att arbeta i främjas.
mot · GR02Sf287 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av långtidsfriska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för att få fler långtidsfriska. Sjukfrånvaron och ohälsan ökar. Företagens och samhällets kostnader för detta har ökat i ytterligt snabbt tempo. I takt med detta diskuteras allt från utbrändhet och mobbning på arbetsplatser till sänkning av arbetstider och behov av friår etc. Man försöker finna lösningar på ett problem. Men inte svaret på frågan om hur problemet uppstått. I den samlade kunskap om sjukskrivningar som finns i vårt land, finns svar på många frågor, t ex vilka sjukdomar som genererar längst sjukskrivningstider eller hur ofta och hur länge människor är sjuka. Däremot saknas uppgifter om hur ofta och hur länge människor är friska. Och framför allt varför de är det och vilka de är. Det behövs en ordentlig analys av bakomliggande faktorer hos de personer som är långtidsfriska. Med andra ord vad är det som gör att människor går till jobbet , år ut och år in. Vilka faktorer ligger bakom? Vad är det som stärker det goda på arbetsplatsen, vad främjar individens fysiska och psykiska hälsa? Och vad är det som är den stora drivkraften hos dessa personer? Med en samlad kunskap om vilka faktorer som sammantaget gör att människor både känner sig friskare och har ett friskt förhållningssätt till sjukdom, arbete och arbetsliv kan man genomföra de olika förändringar i samhället som behövs, både vad gäller lag- och strukturförändringar.