mot · GR02So343 · 2003-10-07 00:00:00 — Äggen befruktas sedan i provrör och börjar dela sig. Efter ett antal delningar lägger läkarna in de ägg som bedöms fungera bäst i kvinnans livmoder, medan övriga ägg kasseras. Det är alltså dessa kasserade befruktade ägg (embryon) som ämnesråd föreslår ska få användas i stamcellsforskningen. Förslaget innebär således att forskarna ska få tillstånd att ta ut stamceller ur äggen innan de kasseras, och sedan försöka utveckla metoder för hur dessa celler ska behandlas (t.ex. med hormoner) för att ny vävnad ska kunna odlas fram. ser en sådan forskning som relevant och angelägen. Det är viktigt att allmänheten känner sig trygg i att den forskning som bedrivs också överensstämmer med god forskningsetik och att det finns goda möjligheter till insyn för allmänhet och allmänintresse. har en god forskningsetisk tradition. Det finns ett engagerat intresse för dessa frågor. gör bedömningen att den svenska modellen med forskningsetiska kommittéer, där både lekmannaaspekter och forskningssynpunkter vägs samman, utgör en god garant för ansvarsfulla ställningstaganden i de enskilda ärendena. Frågan om den framtida stamcellsforskningen utgör inget undantag. Det är emellertid nödvändigt att de forskningsetiska regelverken lagstadgas. vill öppna upp för nytänkande om hur vården och omsorgen skall organiseras och effektiviseras på bästa sätt. Det är hög tid att utforma en strategi för hur man skall klara de kommande årens personalförsörjning inom vård och omsorg. Personalen är vårdens och omsorgens viktigaste resurs och är den en bristvara. Situationen förvärras av långa sjukskrivningar och av att stora pensionsavgångar är nära förestående. Det största problemet för personal inom offentlig sektor är de hårda rationaliseringskraven samt frustration över en byråkratisk organisation vilket leder till att man som arbetstagare har minimala möjligheter att påverka sin situation. Vår gemensamma välfärd får inte skapas på bekostnad av att människor slits ut . Offentlig sektor är en tickande bomb. Arbetsgivaren måste se den anställdes vilja att utvecklas som en värdefull tillgång, som skall tas tillvara. Vidare bör vårdutbildningarna utökas och fler människor måste stimuleras till att söka till vårdutbildningarna. Vårdyrken kan uppvärderas genom förbättrad arbetsmiljö samt ökat inflytande. Vad som ovan anförts om personalförsörjningen inom vård och omsorg bör ges regeringen till känna. har tagit ställning för arbetskraftsinvandring men det är också viktigt att kraftansträngningar görs för att ta tillvara den outnyttjade medicinska kompetens som redan finns hos många invandrare. Hinder i form av centralstyrda arbetsmarknadsdirektiv måste bort, så att vi regionalt får frihet att använda resurserna för att ge undervisning i svenska och komplettera det som saknas i deras vårdutbildning för svenska förhållanden. Det behövs mer samverkan mellan olika aktörer, landsting, länsarbetsnämnder, kommuner, och andra centrala myndigheter för att välutbildad sjukvårdspersonal ska få möjlighet att komplettera sina utbildningar. Det behövs fler kurser i sjukvårdssvenska. Sparkraven på arbetsmarknadsmedlen får inte försvaga stödet till utländska läkare, sjuksköterskor och annan sjukvårdspersonal som har uppehållstillstånd i eller som rekryteras utomlands. Vad som ovan anförts om ökade möjligheter till kompletterande utbildning för invandrare verksamma inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ges regeringen till känna. I flera studier har det påvisats att en dålig tandhälsa också kan leda till allvarliga sjukdomstillstånd. Tänderna är en del av kroppen och påverkar människans totala hälsotillstånd. En studie vid visar att orala infektioner, i huvudsak parodontit, kan ha en kraftfull och mångsidig påverkan på förekomst och utveckling av systemiska tillstånd och sjukdomar. Till denna grupp räknas hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, prematurt födda barn och luftvägssjukdomar. Globalt pågår nu ett intensivt forskningsarbete för att tydligare kartlägga sambandet mellan orala infektioner och allmänhälsa. Detta leder till en väsentlig utveckling och förnyelse av gränsområdet mellan odontologi och övrig biomedicin. Insikten växer om att munnen är en del av kroppen. Målsättningen måste vara att villkoren för att ta del av tandvård och villkoren för att ta del av hälso- och sjukvård successivt harmoniseras. De mer gynnsamma villkor för personer som infördes beräknas medföra en kostnadsexplosion inom tandvården och åren framåt. Kostnadsläget i tandvården är bekymmersamt också för stora delar av befolkningen i förvärvsaktiv ålder. Det är viktigt att effekterna av reformen noggrant följs, såväl vad beträffar kostnader som köer och eventuella utträngningseffekter. Detta bör ges regeringen till känna. bör avgifterna för och finansieringen av tandvård harmoniseras med hälso- och sjukvårdens finansiering. Det finns flera förslag till lösningar. En möjlighet är att inkludera tandvården i hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd. En annan möjlighet är att bygga vidare på den nuvarande tandvårdsförsäkringen så att högkostnadsskyddet i den förstärks. bör det nuvarande högkostnadsskyddet förstärkas för att ge ett stöd till personer som är i behov av omfattande tandvård. Det är angeläget att belysa och analysera de ekonomiska, organisatoriska och hälsorelaterade konsekvenserna av att inkludera tandvården i hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd. Vad som ovan anförts om att avgifterna för tandvård bör harmoniseras med hälso- och sjukvårdens finansiering bör ges regeringen till känna. Det nuvarande stödet till patienter med höga kostnader för protetik och tandreglering är inte tillräckligt. Vuxna ska få möjlighet till regelbundna undersökningar, förebyggande åtgärder och övrig hälsobevarande tandvård samt viss infektions- och inflammationsbehandling till en rimlig kostnad. Behandling av infektioner och inflammationer (exempel tandvärk, tandlossning och operationer som kan behövas efter en mindre lyckad rotfyllning) bör ske på samma villkor som behandling inom sjukvården. Det vill säga med samma avgift som sjukvården tillämpar. Vidare bör provtagning inom tandvården kosta lika mycket som en liknande provtagning inom sjukvården, dvs. rymmas inom patientavgiften. anser att regeringen som ett första steg bör återkomma med förslag om att behandling av inflammationer, infektioner samt provtagning, skall kosta lika mycket som en liknande behandling inom sjukvården. bör hos regeringen begära förslag om att behandling av inflammationer, infektioner samt provtagning, skall kosta lika mycket som en liknande behandling inom sjukvården. 7.7.2 Högkostnadsskydd i tandvården Samhällets stöd till vuxentandvård skall syfta främst till en bättre tandhälsa bland befolkningen, så att vårdbehovet och därmed kostnaderna för enskilda och samhället minskar. Stödet till vårdtagare inom vården och omsorgen samt förebyggande insatser för den övriga befolkningen har förbättrats som vissa mer omfattande behandlingar har blivit dyrare. Patienter med höga kostnader på grund av sitt tandvårdsbehov måste få ett bättre skydd oavsett ålder. Det nuvarande högkostnadsskyddet bör förstärkas så att det ger ett stöd till personer som är i behov av omfattande tandvård oberoende av ålder. Detta bör ges regeringen till känna. 7.7.3 Barn- och ungdomstandvård Insatser vad gäller förebyggande tandvård bör utökas. Särskilda insatser bör göras för att erbjuda barn till föräldrar med invandrarbakgrund och barn i utsatta områden ofta återkommande tandvård. anser att det förebyggande arbetet för barn till föräldrar med utländsk bakgrund bör utökas. Detta bör ges regeringen till känna. ser med stor oro på utvecklingen att många ungdomar som lämnat den fria barn- och ungdomstandvården inte vidhåller sin kontakt med tandläkaren. Riktade insatser krävs för att nå ökad kunskap och ökat intresse hos ungdomar. I det nuvarande tandvårdsstödet finns en speciell ersättning för ungdomstandvård. I ett antal landsting har man infört en gratis undersökning, men det finns även landsting som, trots den extra ersättningen, tar en högre avgift för ungdomar än för vuxna. Den nationella ersättningen kommer därmed inte ungdomarna till del och syftet med ersättningen, som var att den skulle användas för uppsökande verksamhet, har inte nåtts. Det finns anledning att prova nya modeller för tandvårdssubventionen till ungdomar. föreslår ökat grundbelopp. anser att regeringen bör återkomma med förslag om riktade insatser till ungdomar samt en ökning av grundbeloppet. Detta bör ges regeringen till känna. En förutsättning för att patienten ska ha möjlighet att själv avgöra sitt tandläkarval är att det finns privata tandläkare i hela landet. Det förutsätter å andra sidan att privata vårdgivare har möjlighet att, på lika villkor, konkurrera om att utöva barn- och ungdomstandvård, eftersom barn- och ungdomstandvården utgör en icke oväsentlig andel av all tandvårdskonsumtion. Enligt är en ökad konkurrens inom barn- och ungdomstandvården av väsentlig betydelse för att öka den enskildes valfrihet och effektiviteten inom den kommunala sektorn. Lagstadgad rätt till valfrihet mellan offentlig och privat tandvård för barn och ungdomar bör införas. Det är av yttersta vikt att det finns möjlighet till konkurrens på lika villkor inom barn- och ungdomstandvården. Personalförsörjningen för framtidens tandvård måste säkras. Många tandläkare flyttar från och startar verksamhet i bland annat och . Detta blir särskilt påtagligt för svensk landsbygd, då man har stora svårigheter att rekrytera tandläkare. I och har tandläkaryrket en högre status och lönerna är betydligt högre än de är i . För att stoppa denna ström av utflyttande tandläkare, måste tandläkaryrket uppvärderas. saknar en framtidsinriktad tandsköterskeutbildning. Detta bör ses över så att framtidens tandvård tryggas. har medverkat till att regeringen givits i uppdrag att redovisa förslag som innebär att åldersgränsen för att erhålla tandvårdsersättning avskaffas. anser att regeringen bör ges i uppdrag att tillsammans med berörda parter presentera ett åtgärdsprogram för att långsiktigt säkra personalförsörjningen vad gäller tandläkare och tandhygienister. Detta bör ges regeringen till känna. Frågan om hur kvicksilver från amalgam påverkar en människas totala hälsotillstånd har länge diskuterats. Många människor uppger att de mår dåligt av amalgamet. anser att ett amalgamförbud skall genomföras . Detta är särskilt angeläget vad beträffar barn. Även arbetet inom EU för att nå ett amalgamförbud måste påskyndas. Likaså måste forskningen inom området intensifieras. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Människan i centrum inte i väntrum Den enskildes delaktighet är av stor betydelse såväl för ett hälsofrämjande arbete som för en framgångsrik medicinsk behandling eller rehabilitering. Kunskap och förståelse för den situation man befinner sig i och den behandling man genomgår ökar patientens motivation och trygghet. En välinformerad patient har bättre möjligheter att stödja läkeprocessen genom omlagda livsvanor som risken minskas för handlingar som motverkar behandlingen. Men även det omvända informationsflödet är viktigt. Patienten sitter ofta på information som är av stor betydelse för att rätt diagnos ska kunna ställas och den mest adekvata behandlingen ordineras. Detta förhållande torde vara särskilt betydelsefullt vid rehabilitering av långtidssjukskrivna med en sammansatt problembild. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för individens delaktighet och förståelse krävs en patientorienterad attityd från hälso- och sjukvårdspersonalens sida. Men också organisatoriskt måste det individorienterade perspektivet få genomslag. Exempelvis minskas ofta rehabiliteringsinsatsers effektivitet av att individen på egen hand får söka sig fram mellan olika huvudmän. Det har också påvisats att fast läkarkontakt (eller kontakt med annan vårdpersonal) ökar tryggheten och medför en bättre kunskapsgrund om patientens hälsostatus och behov. Det finns två viktiga etiska principer som skall ligga till grund för hälso- och sjukvården. Den första är männikskovärdesprincipen som anger att alla människor har samma mänskliga rättigheter och samma rätt att få dem respekterade. Ingen människa är förmer än någon annan, och med bakgrund av detta får sjukvården inte prioritera sina insatser utifrån en människas personliga egenskaper eller funktion i samhället. Den andra principen anger att resurserna skall satsas på de områden som har störst behov, och särskilt beakta dem som inte kan göra sin stämma hörd. Men hälso- och sjukvårdens förmåga att nå upp till dessa etiska principer hänger ytterst på personalen. Det är inte endast medicinska landvinningar som gör att en människa blir frisk, utan även den del av vården som kallas omvårdnad: den mänskliga handen som tar hand om en annan människa. Vi vet att bemötandet av den vårdade är betydelsefullt för tillfrisknandet. I stora delar av vård- och omsorgssektorn är arbetssituationen mycket ansträngd. Arbetsuppgifterna är mycket krävande, såväl psykiskt som fysiskt. Den offentliga sektorns organisation förefaller på många håll vara behäftad med fel som gör att de anställda känner maktlöshet. Korstrycket mellan begränsade resurser och växande behov tvingar fram effektiviseringar men också prioriteringar och ett högt arbetstempo. Om hälso- och sjukvården ska kunna leva upp till sina uppgifter måste godtagbara lösningar finnas på dessa problem. Trygghet är en viktig friskhetsfaktor och bidrar även till att påskynda läkeprocesser. Det är viktigt att människor känner sig trygga i sin och sina anhörigas kontakt med hälso- och sjukvården. Kvaliteten blir bättre genom en samlad kompetensbedömning där individen själv står i centrum. Genom att ge patienten ökat inflytande över rehabiliteringsprocessen stärks individens egen position, vilket i sin tur har hälsomässiga mervärden. Patientens motivation och information är strategiska resurser i t.ex. en rehabiliteringsprocess, men för att de ska kunna tas tillvara krävs en förtroendefull relation till den medicinska personalen. Det är av samma orsak viktigt att slå vakt om patientens möjlighet att välja läkare och vårdgivare som hon eller han har förtroende för. 8.3 Öppna kvalitetsregistren för medborgarna Patienter som vill utnyttja sin valfrihet vid val av vårdgivare, måste ha rätt att ta del av vårdarbetets resultat och kvalitet. Landstingen/regionerna skall stå på medborgarnas och patienternas sida så att detta blir möjligt. Därför är krav på valfrihet i vården ett led i arbetet att stärka patientens ställning. Patienternas önskan om mer makt och inflytande över den egna vården kommer att ställa krav på hälso- och sjukvården. Ett steg mot den konsumentmakt som samhället i många andra sammanhang eftersträvar är att kvalitetsregistren blir tillgängliga för vårdsökande. Därför bör kvalitetsregistren öppnas. Sannolikt måste då kvalitetsregister över vårdens kvalitet i behandlingsarbetet utformas på annat sätt. Därför bör ett särskilt kvalitetsregister upprättas med det tydliga syftet att vara patienternas hjälp vid deras val av vårdgivare. Vad som ovan anförts om öppna kvalitetsregister bör ges regeringen till känna. 8.4 Patientanpassa vårdens journaler Journalhanteringen inom vården är en angelägen fråga som har diskuterats . Kravet på värnandet av den personliga integriteten har varit det tyngst vägande skälet emot väsentliga förändringar. Trots detta kan vi konstatera att felbehandlingar sker därför att alla journalhandlingar inte finns tillgängliga vid akuta operationer och besök i sjukvården. I vissa länder har man infört journaler på s.k. smartkort vilket innebär att patienten kan ha sin journal i själva patientbrickan. Patientinformationen finns dessutom förvarad på säkert sätt hos patientens ordinarie vårdgivare. Genom smartkort främjar vi valfriheten eftersom det stärker säkerheten för patienten vid akuta besök hos okända vårdgivare. Vad som ovan anförts om att patientanpassa vårdens journaler bör ges regeringen till känna. I den nuvarande lagstiftningen gäller rätten till s.k. second opinion enbart patienter med en livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada. anser att alla patienter ska ha rätt till en second opinion. inhämtar vissa patienter kompletterande bedömningar genom att själva kontakta en annan läkare. Andra patienter litar till fullo på den bedömning som den medicinska personalen givit och på de behandlingar som erbjuds. Det förekommer relativt ofta att läkaren tar initiativ till en förnyad bedömning, främst i situationer när läkaren bedömer att det inte finns någon terapi eller om en mycket ingripande riskfylld behandling föreslås. I andra fall är det beroende på om patienten själv eller anhörig uttryckt önskemål att få diskutera sjukdomen och behandlingen med en annan läkare. Detta sker dock helt på läkarens villkor. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om rätt till second opinion för alla patienter. Detta bör ges regeringen till känna. 8.6 Förbättrad tillgänglighet genom nationell vårdgaranti Tillgängligheten till hälso- och sjukvården förblir växlande. I de flesta fall kan patienten genomföra sitt första läkarbesök inom en eller . Men två av tio patienter får enligt utvärdering fortfarande vänta på sitt första besök. Väntetider för undersökning eller för operation medför onödigt lidande för den enskilde och onödiga sjukförsäkringskostnader för staten. För att åtgärda dessa tillgänglighetsproblem behövs en nationell vårdgaranti. Ett sätt att finansiera en sådan är att använda finansiell samordning, där vårdsektorn tillförs resurser från socialförsäkringarna som i sin tur får minskade kostnader för sjukfrånvaro. har presenterat ett konkret förslag om en nationell vårdgaranti. Förslaget är enligt följande: Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård inom senast efter det att behovet fastslagits. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar. Vi föreslår att kravet på att hälso- och sjukvård skall ges , skrivs in i hälso- och sjukvårdslagen. På så sätt får den nationella vårdgarantin det stöd i lagen som gör att patienten kan ställa krav på sjukvårdshuvudmannen. Vårdgarantin omfattar prioriteringsgrupp 2 och 3. Patienter inom prioriteringsgrupp 1 har alltid företräde till vård genom akutsjukvård eller på annat sätt. För att den nationella vårdgarantin skall kunna genomföras måste personalens kreativitet tas till vara genom bättre möjligheter till inflytande och en mångfald av vårdgivare. Kontakt garanteras med vårdcentral/primärvården som kontakten tas. Besök hos distrikts- eller husläkare senast efter att kontakten tagits. Då vårdgarantin är fullt genomförd: . Besök hos annan specialist . Behandling efter det att beslut om sådan fattats. När inte det egna sjukhuset kan ge vård skall patienten erbjudas vård efter eget val inom det egna , i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Det åligger hemlandstinget att se till att patienträttigheten uppfylls. Det är skyldighet att både informera patienten om hennes rättigheter samt bistå med den praktiska hjälp som kan behövas. Patienten skall vid inställd operation eller behandling av andra skäl än medicinska kunna kompenseras ekonomiskt, vilket bör belasta den ansvariga klinikens egen budget Den nationella vårdgarantin omfattar alla medicinskt motiverade diagnoser och skall vara fullt genomförd . Den vårdgaranti vi föreslår ersätter inte eller står i motsats till valfrihet i vården. Patientens valfrihet skall inte vara bunden till det egna sjukhusets möjligheter att ge vård . Valfriheten skall omfatta hela landet och får inte begränsas till ett geografiskt eller administrativt område. Vi vill därför att patienten skall ha rätt till: fritt val av distriktssköterska, läkare, sjukgymnast, barnmorska och arbetsterapeut fritt val av vårdcentral, sjukhus eller motsvarande second opinion (få en förnyad oberoende medicinsk bedömning). Förslaget om en nationell vårdgaranti innebär också en ändring i hälso -och sjukvårdslagen. I 2 a § hälso- och sjukvårdslagen, HSL, uttrycks de krav som särskilt skall ställas på hälso- och sjukvården, som att vården skall vara av god kvalitet, vara lätttillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet och främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Inget sägs uttryckligen om att vården skall ges . Vi anser att hälso- och sjukvårdslagen skall slå fast kravet att hälso- och sjukvården skall ges . På så sätt får den nationella vårdgarantin det stöd i lagen som gör att patienten kan ställa krav på sjukvårdshuvudmannen. bör besluta om att införa en nationell vårdgaranti i enlighet med vad i motionen anförs. 8.8 Plats- och närhetsgaranti på BB Det är viktigt med trygghet såväl före, under som efter en förlossning. På vissa håll i landet lägger landstingen ner BB-avdelningar, med långa avstånd som följd. På andra platser, till exempel i , råder brist på förlossningsplatser och framförallt brist på barnmorskor. När de som ska föda, i värsta fall, tvingas åka från sjukhus till sjukhus och inte vet var de hamnar, då har det gått för långt. Vi vill införa platsgaranti och närhetsgaranti på BB, där man senast förlossningen ska ha besked om var den ska ske, och där restiden till förlossningen inte ska överstiga . Vad som ovan anförts om plats- och närhetsgaranti på BB bör ges regeringen till känna. 8.9 Samverkan mellan kommuner och landsting Ett av de stora problemen för framför allt omsorgen och vården av våra äldre är otydligheterna i ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting som inneburit att många personer som skrivits ut från sjukhusen fått ett otillräckligt mottagande i den kommunala äldreomsorgen. I och med behandlingen av regeringens proposition Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (2002/03:20) vidtas vissa åtgärder för att lösa denna problematik, bl.a. genom möjligheten att inrätta en gemensam gemensamt fullgöra uppgifter inom vård- och omsorgsområdet, och genom en precisering av överlämningsansvaret och det ekonomiska ansvaret mellan landsting och kommun. kvarstår en oklar ansvarsfördelning mellan kommuner och landsting beträffande hemsjukvård, rehabiliteringsinsatser och hjälpmedel. Regeringen behöver därför göra en översyn av dessa områden och återkomma med förslag till hur denna ansvarsfördelning bör göras. Detta bör ges regeringen till känna. Ett problem med att uppfylla intentionerna bakom propositionen är bristen på de läkarresurser som krävs för utarbetandet av vårdplan för utskrivningsklara patienter. anser även att det ska finnas utrymme för lokala överenskommelser om huvudmannaskapet för primärvården. Vissa kommuner har uttryckt önskemål om att få anställa läkare. Även om tillhandahållandet av läkarkompetens ska vara ett landstingsansvar, bör detta önskemål tillmötesgås. Tillgång till medicinsk kompetens kan vara av stort värde för verksamhetsutvecklingen i kommunerna. Vad som ovan anförts om att kommunerna bör få anställa läkare bör ges regeringen till känna. 8.10 Permanent finansiell samordning Individer som drabbats av ohälsa måste erbjudas rehabilitering, och det är angeläget med ett samarbete och samordning mellan de sektorer som kan erbjuda hjälp. Det är dags att öppna upp för nytänkande kring rehabilitering. Hög kvalitet nås genom en samlad kompetensbedömning där individen själv står i centrum. Vi måste öppna upp mellan olika myndigheter där det råder vattentäta skott. Finansiell samordning av hälso- och sjukvården, och socialförsäkringen underlättar samarbetet så att vi kan åstadkomma ökad hälsa och minskade sjukskrivningar. Efter motion från har beslutat att ställa sig bakom en begäran till regeringen att skyndsamt återkomma till med förslag om en permanent finansiell samordning. Samordningen skall ske med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna. Hälso- och sjukvården är en grundläggande del av den svenska välfärden.