mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas tillvara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, som exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om tillväxten blir högre kan andelen bli lägre som måste tas i anspråk, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Med sunda statsfinanser där både utgifter och inkomster är lägre, och det finansiella sparandet starkare, minskar konjunkturkänsligheten. 11.4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet och dess långsiktiga inriktning. Det är dock värt att notera att även pensionssystemet är beroende av tillväxten. Det anpassar sig automatiskt vid förändringar i tillväxt eller demografisk utveckling, och kommer därför att ge bättre pensioner om tillväxten är hög än om den är låg. Även den icke förvärvsaktiva befolkningen har alltså allt att vinna på en förbättrad tillväxtpolitik. Socialdemokraterna räknar med en budgeteringsmarginal på rekordlåga för . Det motsvarar av de takbegränsade utgifterna. Då ska man ta i beaktande att först trixats bort från utgiftstaket genom beslut i vårpropositionen. Under innevarande år är borttrixade från utgiftstaket (se tabell 11.1). I praktiken har därför utgiftstakens funktion att begränsa statsutgifterna förfuskats. Tabell 11.2 Nettoredovisning ekonomiska vårproposition Sysselsättningsstöd till kom. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Stöd för skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Summa kreditering av skattekontot Övrigt stöd vid sidan av utgiftstaket Förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag Summa övrigt stöd vid sidan av utgiftstaket Socialdemokraterna har därmed definitivt avlägsnat sig från den budgetdisciplin som de sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. 1996/97:1) Socialdemokraterna budgeterar i budgetpropositionen med något högre marginaler för , men detta benämns än så länge enbart som konsekvensberäkningar, dvs utan att något politiskt ansvar ligger bakom. menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner Socialdemokraterna själva angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. anser att budgeteringsmarginalen bör utökas kraftigt , och föreslår en ökning med 5,8 miljarder till ca . föreslås också en ökning . anser att budgeteringsmarginalen är väl högt tilltagen i konsekvensberäkningar. En för hög marginal kan motverka sitt syfte och försämra budgetdisciplinen. föreslår en viss minskning av budgeteringsmarginalen jämfört med regeringens beräkning till totalt . 11.6 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Utgiftstaket för bör fastställas till varav budgeteringsmarginalen ska uppgå till ca . Det motsvarar en sänkning av utgiftstaket med jämfört med Socialdemokraternas förslag, och en ökning av budgeteringsmarginalen med ca . bör utgiftstaket fastställas till 880 respektive . Det innebär en sänkning av utgiftstaket med 14 respektive jämfört med förslagen i budgetpropositionen. 11.7 Utgiftstak för offentlig sektor Utgiftstaket för offentlig sektor består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten, men ett större utrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentliga utgiftstaket med , och jämfört med regeringens beräkning i budgetpropositionen. förslag till utgiftstak för offentlig sektor redovisas på total nivå i tabell 11.3 nedan. Tabell 11.3 Utgiftstak för den offentliga sektorn 20042006 Regeringens utgiftstak, andel av BNP 11.8 Förändring av nettoutlåning föreslår förbättringar av studiestöden från . Se avsnitt 11.2. Två av förbättringarna påverkar nettoutlåning. Det slopade fribeloppet för heltidsstuderande högskolestudenter i kombination med en ökad bidragsandel innebär netto en ökad utlåning med ca per helår. Den höjda bidragsdelen i vuxenstudiestödet innebär en minskad utlåning med per helår. Förändringen av nettoutlåning framgår av tabell 11.4 nedan. Sammantaget ökar utlåningen med och med . Dessa belopp ingår i tabell 1.1 där den totala effekten för statsbudgeten av budgetförslag sammanställts. Tabell 11.4 Förändring av nettoutlåning 20042006 Slopat fribelopp och högre bidragsdel för högskolestudenter Högre bidragsdel för vuxenstuderande Se t.ex. ekonomiska vårproposition, bilaga 5, för en redogörelse för det kaotiska förlopp som till slut ledde till att den socialdemokratiska regeringen försökte lagstifta om både pris- och lönebildning i det s.k. stoppaketet. Detta omfattade lönestopp, prisstopp, hyresstopp, stopp för kommunala skattehöjningar, begränsningar i konflikträtten och höjda avgifter för avtalsstridiga strejker. Regeringen förlorade omröstningen i och statsministern lämnade in sin avskedsansökan. Statsbudgetens saldo rensat för engångseffekter, ett mått som visar den långsiktiga utvecklingen. I procent av befolkningen i samma åldersgrupp Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. försäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter.