ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N371 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillskapandet av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens engagemang om ESS- anläggningen i . ESS är en förkortning för European Spallation Source, en mycket stor europeisk forskningsanläggning för avancerad materialanalys. Anläggningen kommer att ha världens mest kraftfulla neutronkälla, vilken ska användas vid analys med neutronspridningsteknik. ESS kommer att ha central betydelse för flera strategiska områden som bio- och nanoteknologi, utveckling av läkemedel och biokompatibla implantat, materialteknik, t.ex. polymerer och legeringar för starkare och lättare bilar och flygplan, energiteknologi t.ex. vätgaslagring och mängder av applikationsområden som vi ännu inte kan förutse. Anläggning är ett gemensamt europeiskt projekt med tänkt stöd från europeiska regeringar och EU. Den totala kostnaden för projektet väntas uppgå till ca 1,5 miljarder (ca ) och ESS ska vara klar att tas i bruk 2013. För att lokalisera anläggningen behövs en yta av . Man beräknar att mellan 4 000 och 5 000 gästforskare kommer att utnyttja anläggningen , och antalet fast anställda blir ca 500 personer. arbetar för att ESS skall placeras i , och har valt som förslag till placering. Inom en radie av från finns här tolv universitet, många högteknologiska företag, utmärkta kommunikationer och ett sjudande kulturliv. Forsknings- och utbildningsmässigt kan betydelsen av ett ESS i knappast överdrivas och sidoeffekterna för näringsliv bedöms som mycket stora. Projektet för att få ESS-anläggningen till har fått stor uppbackning. Det har ett brett skandinaviskt stöd, politiskt, akademiskt och från näringslivet. och arbetar aktivt för en lundensisk placering. Men det viktigaste saknas regeringens tydliga stöd. Det är uppenbart att projektet behövs för att skall ligga i framkant i de ovan nämnda områdena. och har redan anläggningar av det här slaget på gång. Därför anser jag att bör stödja tillskapandet av . Dessutom vore det helt rätt strategiskt för att anläggningen bör hamna i och . Detta borde regeringen ta till sig och driva på internationell nivå. Spin off-effekterna för borde vara överstigande de kostnader som projektet kostar.
mot · GR02N373 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turistnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som ett led i tillväxtpolitiken utveckla förutsättningarna för den tjänsteintensiva turistsektorn. Inför satsningarna på tillväxt är det viktigt att de tjänsteintensiva servicebranscherna får rätt uppmärksamhet. Här finns nämligen mängder av nya arbetstillfällen. Inom den privata tjänstesektorn sker av allt nyföretagande i landet. Turistnäringen är en av basindustrier, har turismen vuxit rejält såväl i volym som i ekonomisk betydelse. omsatte den svenska turismen 164 miljarder. Det innebär av BNP, i EU är snittet av BNP. Av denna omsättning svarade svenskarna själva för 120 miljarder, vilket innebär att utländska turisters konsumtion i var . , , har gjort en studie för att beräkna hur stor del av utländska turisters konsumtion som består av svenska skatter. I studien har hänsyn tagits till både skatter i försäljningsledet och i produktionsledet. Skatterna i försäljningsledet består av moms och i vissa fall av punktskatter. Skatterna i produktionsledet består av kapitalskatter och olika former av indirekta skatter. Beräkningen har utförts för två typer av turister, de som har möjlighet att handla taxfree och de som saknar den möjligheten. Skatten för den som inte kan handla taxfree uppgår till , (48,5) och är något lägre för den som handlar taxfree, . Detta innebär att av de utländska turisternas konsumtion i utgör skatteintäkter för det svenska samhället. Detta är skattepengar som kommer statskassan tillgodo utan att någon motprestation utnyttjas av dessa skattebetalare. lyckas locka allt fler utländska turister . För att prioritera tillväxt och ökad sysselsättning bör regeringen föreslå att besluta om att förbättra villkoren för en framtidsbransch som turismen. har den lägsta andelen utländska övernattningar i hela EU, av rummen. har också den lägsta beläggningen på hotellen, av rummen står alltid tomma. Det behövs en långsiktig strategi för svensk turistindustri, både när det gäller marknadsföring och för att förbättra villkoren för företagen som skapar mängder av arbetstillfällen i en bransch med låga vinstmarginaler. Om lyckas närma sig andra länder i EU och komma upp till ett genomsnitt skulle vi få dubbelt så många arbetstillfällen inom turistnäringen. Här finns framtidens arbeten för stora grupper som har extra svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Den ökade ungdomsarbetslösheten är mycket oroande liksom den växande arbetslösheten bland invandrare, har sysselsättning. Turistbranschen är ofta ungdomars första möte med arbetslivet och utan arbetslivserfarenhet blir det allt svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Inom hotell- och restaurangbranschen har drygt en femtedel invandrarbakgrund. En framgångsrik tillväxtpolitik måste satsa på de näringar där arbetena för dem som står utanför arbetsmarknaden finns.
mot · GR02N374 · 2003-10-07 00:00:00 — Lokalisering av en miljöpolitisk myndighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den myndighet som skall ersätta , och som skall syssla med miljöstudier, bör förläggas till . Som punkt nummer 13 i överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslaget att omvandla till ...en ny organisation som sysslar med miljöstudier. Vi vill i denna motion motivera varför denna nya myndighet bör förläggas till . Hög kompetens inom miljöområdet finns på många ställen i landet, däribland . I kommunen finns två universitet, och . Dessutom finns, i form av ett samarbete mellan dessa båda universitet, som startats. Och till detta kommer för ekologisk hållbarhet som också är förlagd i kommunen. Samtliga enheter har en omfattande kompetens inom miljöområdet. Vid i bedrivs miljörelaterad forskning vid flera institutioner, t.ex. riksskogstaxeringen som inventerar landets skogstillgångar och i samband därmed även har en omfattande kartläggning av den biologiska miljön. Även vid universitetens andra institutioner, t.ex. , och intar forskning om den biologiska miljön en framträdande plats. Vid institutionen för skogsekonomi, som f.ö. har en professur i naturresursekonomi sker en omfattande forskning om miljöpolitiska frågor och en stor del av de miljöpolitiska och miljöekonomiska analyser som utförts i landet det har ombesörjts vid denna institution. har som en av sina prioriterade områden det ekologiskt hållbara och resursanpassade samhället. Här finns även och och fiskforskning. Professorn i statsvetenskap, , är en av landets främsta vad avser forskning som innefattar miljöpolitiska styrmedel och implementeringsprocesser. Sammantaget gäller att det finns en mycket bred forskarkompetens inom det aktuella området i . Detta för att en förläggning av den tänkta myndigheten till kan rekrytera kompetent personal och att man har nära till flera avancerade forskningsmiljöer. Det är mot denna bakgrund vi anser att är en mycket lämplig lokalisering för den tänkta myndigheten. som detta beslut tas kan det även övervägas om inte den miljöpolitiska enhet som f.n. finns vid bör sammanslås med den nya myndigheten. Mot bakgrund av detta föreslår vi att uttalar som sin mening att den föreslagna myndigheten förläggs till .
mot · GR02N376 · 2003-10-07 00:00:00 — Skogsfond för utveckling av träindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av träindustrin. Förändringen av skogsvårdslagen 1993 har inneburit att det statliga stödet för skogsvårdsinsatser har upphört. Den nya lagen innebär ökad frihet, men också ett ökat ansvarstagande för skogsägarna. På många håll ser man att de allt större skogsbolagen inte avsätter sina vinstmedel till återplantering av skogen. Därför måste de goda insatser i skogsvård som utfördes följas upp av kraftfulla insatser . Om vi i fortsättningsvis ska kunna bedriva ett rationellt skogsbruk, är vi i behov av statligt stöd till skogsvård för att trygga återväxten. En möjlighet att lösa frågan är upprättande av en skogsfond, vartill avsättes förslagsvis per såld kubikmeter skog, för att möjliggöra tilldelning av stöd för åtgärder för återväxt och röjning m.m. Skogsvårdsstyrelserna med sina stora erfarenheter och utbyggd administration skulle kunna vara lämpliga att administrera ett sådant system. Skogsbruket i inland är betydelsefullt inte minst från sysselsättningssynpunkt. En betydelsefull del av framtida tillväxt ligger i en utveckling av vår skogs- och träindustri. Den är en viktig, och kommer att bli en allt viktigare, motor för länet. I mångt och mycket handlar det om en produktutveckling med fokus på trä som råvara och om att få till stånd ett ökat byggande i trä. förädlas en för liten del av det timmer som avverkas i länet. En av våra stora möjligheter till utveckling är att öka förädlingsgraden av de råvaror vi har runt omkring oss. Internationella exempel visar att när det finns nationellt fastlagda mål och en aktiv styrning mot ökad träanvändning, uppstår också effekter. Den svenska staten måste därför ordna rimliga förutsättningar för den svenska träindustrin. En satsning på skog och trä är en angelägen regionalpolitisk satsning som bygger på lokala förutsättningar och lokala resurser. Skogen är fortfarande ett av vårt lands största resurser, därför är det viktigt att satsa på den.
mot · GR02N377 · 2003-10-07 00:00:00 — Omlokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omlokalisering av statlig verksamhet. Alla människor i vårt land ska ha samma rätt till ett liv i välfärd, med en bra skola, vård och omsorg på lika villkor, oavsett bostadsort. Men så är det inte , vilket inte bara är orättvist det innebär också att landet som helhet får en sämre utveckling. När alla delar av landet får växa utifrån sina förutsättningar bidrar det till utvecklingen i hela landet. Ett tudelat är inte förenligt med en god framtida utveckling. De olika delarna av är beroende av varandra och förbättringar i en del av landet skapar förutsättningar för stärkt konkurrenskraft och högre tillväxt i hela landet. Det som är bra för landsbygden är bra även för storstaden. För att hindra tudelning av vårt land, måste vi satsa på en aktiv regionalpolitik och solidariskt dela på våra gemensamma resurser. En möjlighet för staten att utjämna regionala skillnader är att skapa nya, kvalificerade arbetstillfällen i glesbygden genom ny- och omlokalisering av statlig verksamhet. Detta har slagits fast vid ett flertal tillfällen av såväl riksdag som regering. kartläggning visar dock att huvuddelen av nya statliga myndigheter eller myndigheter som ombildats har lokaliserats till huvudstadsregionen, trots dessa uttalade ambitioner. Ofta sker det av slentrian och på grund av okunskap och förutfattade meningar om glesbygden. Många mindre orter kan erbjuda utbildad personal, billiga och bra lokaler i lugn miljö liksom god livskvalitet för de anställda och deras familjer som motvikt till hetsen i . Utvecklingen av statlig verksamhet i framför allt inland har inte bara inneburit uteblivna nylokaliseringar, utan framför allt omfattande nedläggningar och utflyttningar av statliga verksamheter. Olika myndigheters regionkontor har av besparingsskäl koncentrerats till ett fåtal större städer efter , vilket har försämrat arbetsmarknaden i och ökat utflyttningstakten. har servicen till allmänheten och näringslivet försämrats. Det är nödvändigt att staten aktivt medverkar till att ny- och omlokalisering av statlig verksamhet sker till landets glest bebyggda delar.
mot · GR02N380 · 2003-10-07 00:00:00 — begär hos regeringen förslag till en samlad energipolitisk strategi i enlighet med vad i motionen anförs. Energipolitiken står i , liksom i många andra länder, inför stora utmaningar. En ekologiskt anpassad energiproduktion måste förenas med allt högre efterfrågan på energi. Även om mycket kan åstadkommas genom energisparprogram krävs också ny produktionskapacitet. Den avreglerade energimarknaden i innebär att energiförsörjningen är en fråga för marknaden. Dock omgärdas företagens investeringsbeslut av en betydande politisk osäkerhet om exempelvis skatter och tillstånd. Ofrånkomligen leder detta till att investeringsbeslut skjuts upp och osäkerheten om framtidens energiförsörjning ökar. I förlängningen skadar detta konsumenternas intressen genom ökad osäkerhet kring elpriser och elförsörjning. som kärnkraften fortsätter att vara en knäckfråga i den svenska debatten, sker givetvis många förändringar i vår omvärld. Den nordiska energimarknaden, avregleringar inom EU och utvecklingen i övriga världen påverkar också svenska energipolitiska vägval. I arbetet med att ställa om den svenska energiproduktionen måste också dessa faktorer vägas in i beslutsfattandet. Parallellt med de förhandlingar som sker mellan staten och kraftindustrin om en avtalad avveckling av kärnkraften (den tyska modellen) bör därför beredas möjlighet att diskutera energipolitiken på lång sikt i form av en samlad strategi för svensk energiförsörjning. Utgångspunkterna för en sådan strategi bör vara att vi tryggar elproduktionen inom landet, att kraftindustrin får goda förutsättningar att investera i ny produktionskapacitet och att fossila bränslen ska fasas ut ur det svenska energisystemet. Med de utgångspunkterna en överenskommen avveckling av kärnkraften och introduktion av nya energikällor genom rimliga ekonomiska villkor borde också större enighet kring energipolitiken vara möjlig. Det skulle också vara en tydlig signal till svensk industri och utländska företag som överväger att investera att även kommer att garantera en uthållig och billig energiproduktion.
mot · GR02N384 · 2003-10-07 00:00:00 — Energiförsörjning för arbete och tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk basindustris behov av ansvarsfull och långsiktig energipolitik. industriella struktur skiljer sig åt mellan olika delar av . I bland annat spelar den tunga basindustrin en viktig roll för sysselsättningen. En ännu viktigare roll spelar basindustrin när det gäller finansieringen av välfärden. En fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin. Det är bland annat genom basindustrin som lämnar sitt viktiga bidrag till den svenska välfärden. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis IT-området. För del måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. Länet har ingen brist på arbetskraft. Tvärtom har vi förlorat arbetskraft till andra regioner. Vi måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om och andra regioner med basindustri skall kunna bevara sin industriella bas är om konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden oftare är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en rimlig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. behöver fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas i syfte att underlätta arbete och tillväxt i regioner med tung basindustri.
mot · GR02N385 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenkling av ansökan av pengar från . Sedan gick med i EU finns möjligheten att söka pengar ur till olika utvecklingsprojekt. Mängder av lokala byautvecklingsgrupper och intresseföreningar ställer sitt hopp till delfinansiering på detta sätt. Ett problem är dock den byråkratiska process som råder vid ansökan. Mångfalden av beslutsnivåer, beslutsinstanser och kontakter gör att många små föreningar inte orkar med att driva sina hjärtefrågor till ett slutförande. Detta drabbar även småföretag och kommuner som vill ansöka om finansiellt stöd till projekt via EU-pengar. Därför bör en översyn med inriktning på en förenkling av ansökningsförfarandet göras så att även organisationer och företag utan stora påtryckningsmöjligheter kan få del av pengar till projekt från .
mot · GR02N386 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionala riskkapitabolag, eller fonder. Att vara entreprenör och starta ett företag eller utveckla verksamhet i glesbygden är förenat med stora problem, exempelvis långa avstånd och i många fall brist på kvalificerad personal. Trots det startar och flyttar företag till glesbygden. Ett företag som är nytt eller provar en ny marknad behöver kapital för att klara det. finns som med gamla löntagarfondspengar och stora organisationer ger lån, inte riskvilligt kapital. Svensk regionalpolitik saknar institutioner för lokalt och regionalt sparande. Detta leder till att landsorten utarmas på investeringskapital, då praktiskt taget alla sparmedel kanaliseras via de stora bankerna och fondbolagen i , vilket i sin tur leder till att värdet på dess fasta tillgångar minskar. krymper skatteunderlaget i stora delar av landet. Ett svenskt system bör därför, för att åstadkomma en regional utjämning, utformas med regionala fonder som bas och verka i de områden där företagen har svårigheter att hitta riskkapital.
mot · GR02N387 · 2003-10-07 00:00:00 — Utlokalisering av statliga verk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statliga verk. Staten är en stor aktör i svenskt näringsliv. Företagen i den statliga företagssfären bedriver verksamhet av skiftande karaktär, från skogsindustri till teater och apotek. Företagen utgör en stor del av den inhemska ekonomin och deras verksamhet påverkar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Detta gäller inte minst inom glesbygden, där statlig verksamhet inte bara handlar om arbetstillfällen, utan också om möjligheten för personer med högskoleutbildning att slippa flytta. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Staten äger ett 70-tal bolag och har nästan 200.000 anställda. Majoriteten av dessa bolag ligger i , där marknaden är överhettad och bostadsfrågan svår att lösa. Därför är utlokalisering av statliga verk bra även för . Utlokaliseringar, avknoppningar och nyetableringar av statliga verk och styrelser bör därför i första hand ske ute i landet, på mindre orter. Det skulle för dessa nya etableringsorter innebära ett positivt tillskott när det gäller arbetstillfällen och högre skatteunderlag. Den ofta ensidiga näringsstrukturen skulle breddas och möjligheterna att utveckla det lokala näringslivet öka. Det finns ett antal exempel på att då statliga verksamheter utlokaliseras har den nya orten kunnat vända en negativ utveckling och verksamheten har ofta både förbättrats och effektiviserats. Exempel på detta är i , och i , , och i , i med flera. I verksamheter där staten har ett ägarinflytande måste regionalpolitiska hänsyn sättas i första rummet. Det finns ett genuint och legitimt samhällsintresse för ett starkare statligt agerande när det gäller lokalisering av statliga verksamheter. Det har enligt vår mening skett en koncentration av offentlig verksamhet till allt färre orter som utvecklingen i glesbygden går åt fel håll. Vi anser att det nu är hög tid att ta initiativ till en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från .
mot · GR02N393 · 2003-10-07 00:00:00 — Energiförsörjning i genom naturgas tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om naturgasen som en del av positiva utveckling. är en region som har goda förutsättningar att vara en motor i framtida tillväxt och därför bör förutsättningarna för tillväxt i regionen ytterligare förbättras. Regionen vilar fortfarande till stor del på den tunga verkstads- och fordonsindustrin, vilka omsätter stora mängder energi. Det medför en betydande inverkan på miljön. En faktor som kan bidra till att ta vara på regionens möjligheter är att regionen vid lokaliserings- och investeringsbeslut måste kunna erbjuda ett konkurrenskraftigt alternativ när det gäller utbudet av energi. Så är det inte . Naturgasen, som inte finns tillgänglig för industrin i , har bevisats vara en uthållig, effektiv och miljöanpassad energikälla. Den är ren och lättreglerad, vilket gör den till ett mycket användbart bränslealternativ för den industriproduktion som dominerar i länet. Företag som i skulle ha nytta av att ha tillgång också till ett naturgasalternativ. En övergång till naturgas skulle dessutom innebära avsevärda miljöförbättringar, vilket i en så pass trafikintensiv region skulle skapa en mer attraktiv livsmiljö för människor och djur. Fordonsgasen gör nu sitt intåg i och en gasmack har öppnats i och en annan är på gång i . Naturgasen kan stötta upp lokala biogassatsningar så att dessa kan användas optimalt. Med naturgas kan negativa effekter som kommer av användning av kol och olja, försurning och koldioxidutsläpp drastiskt minska. En annan positiv miljöeffekt är distributionen av naturgas. Den leds i ledningar nedgrävda under marken och minskar därför andelen tunga transporter på vägarna. Inom industrin medför den en renare arbetsmiljö på grund av sin lättreglerbarhet. Det är svårförståeligt varför vi i inte på allvar börjat använda naturgasen i vår samlade energimix. För är det mycket angeläget att så blir fallet. Vid jämförelser med andra regioner är det lätt att se att nya energislag har lett till positiva effekter. Naturgasen används i , på och i . För del skulle en etablering av naturgas bidra till regionens utveckling och konkurrenskraft.
mot · GR02N394 · 2003-10-07 00:00:00 — Jämställdhet i statliga bolagsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppnå bättre jämställdhet vad gäller ordförande och vice ordförande i de statliga bolagens styrelser. Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är att andelen kvinnor i styrelserna för de statliga bolagen skall uppgå till . Detta mål har uppnåtts och regeringen kunde i en skrivelse om företag med statligt ägande redovisa att andelen kvinnor i bolag där staten äger uppgick till i genomsnitt . Regeringen gjorde också bedömningen att när årets samtliga bolagsstämmor hållits skulle styrelserna i hela gruppen bolag där staten äger ha kvinnor en målsättning som även den nu har uppnåtts. Vi tycker att det är utmärkt att staten på detta sätt kunnat gå före och visa för ett motsträvigt privat näringsliv att det är fullt möjligt att rekrytera kvinnor till bolagsstyrelser. har dock även de statliga företagen en hel del kvar att göra innan man har nått i representation när det gäller posterna som styrelseordförande respektive vice ordförande i bolagens styrelser. I dessa styrelseuppdrag är kvinnor. Vi anser att det är naturligt och nödvändigt att målet om kvinnors representation också skall gälla för ordföranden och vice ordföranden.