ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02L280 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Internethandel. Handeln över Internet ökar och för många kan detta vara ett bekvämt sätt att beställa varor och tjänster. Men i spåren av ett ökat Internetanvändande finns det alltid personer som på olagliga sätt försöker tjäna pengar. Det finns personer som annonserar ut varor på Internet och tar emot betalning för dem utan att ha haft en tanke på att leverera något. Det är även möjligt att lägga in en s.k. dialer i en dator som sedan ringer upp samma nummer och där datorägaren sedan får fakturor på tjänster som inte nyttjats. Sådana ärenden har polisanmälts men åklagarämbetet har lagt ner förundersökningarna. Från åklagarna hoppas man på att få en lagstiftning för att kunna angripa denna faktureringsmetod. Om inte lagstiftningen går hand i hand med den tekniska utvecklingen, finns risken att nyttjandet av Internettjänster dramatiskt kommer att minska.
mot · GR02L281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av konsumentskydd och konsumentinformation vad gäller elektronisk handel. Den elektroniska handeln är väl etablerad i vårt land. Införande av olika former av regleringar av den elektroniska handeln är positivt i sammanhanget. Elektronisk handel känner inte några landsgränser utan fungerar globalt. Det innebär att man kan idka handel över hela världen och även att företag världen över kan sprida sin reklam globalt. Det finns fortfarande en oro bland konsumenterna för att den praktiska tillämpningen inte ska fungera. Det är viktigt att veta att när man lämnar sitt kontokortsnummer så ska inte någon kunna gå in och stjäla det och därmed tömma kontot på pengar. Det är också viktigt för konsumenterna att veta hur konsumentskyddet är vid elektronisk handel. För företag som fungerar globalt är det viktigt att veta vilket lands konsumentlagar som gäller. För svenska företag gäller givetvis svenska lagar, men de svenska lagarna bör även gälla för de företag som säljer till vårt land. Information om vad som gäller vid elektronisk handel är av stort konsumentintresse. För att kunna sprida denna information kan med fördel de etablerade konsumentorganisationerna användas. De har stora kunskaper om i vilken form det är lämpligt att ge informationen till konsumenterna.
mot · GR02L282 · 2003-10-07 00:00:00 — Konsumenträtt vid bostadsköp med pant tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat skydd för konsumenter genom att mäklares ansvar i mäklarlagen tydliggörs bättre för skydd vid överlåtelse för pantsatt bostad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett pantregister införs.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsumentköpslagen bör tydliggöra konsumenters möjlighet till stöd i konsumentvägledning och skuldsanering. 1 Yrkande 2 hänvisat till BoU. har bra lagstiftning för konsumenter med reglering vid köp och mäklaransvar samt en aktiv konsumentrörelse. Trots det blir fortfarande människor lurade och får miljonskulder därför att konsumentskyddet inte är heltäckande. pågick en debatt i om en hovrättsdom där man frikände en mäklare då man i dom konstaterade att han talade sanning när han påstod att bostadsföreningen lämnat muntligt besked om att andelen i föreningen inte var pantsatt vid en lägenhetsaffär. Lägenheten hade en pantsättning och köparen har en miljonskuld som hon inte kommer ifrån. delbetänkande SOU 1998:80 har föreslagit att ett pantregister som förmodligen skulle hindrat denna personliga tragedi införs men förslaget har ännu inte kommit till behandling. blir människor strandsatta och får skulder för livet. Därför bör ett lagförslag underställas . Men det räcker dock inte, eftersom mäklaren i det prövade fallet gick fri efter en muntlig uppgift från bostadsföreningen att andelen var fri från pant. Därför bör mäklarlagen ses över för ett skydd av det här slaget. Om möjligt bör även övervägas om hur framtida köpare ska få information om att stöd kan erhållas i fall som detta hos kommunernas konsumentvägledare. Vidare bör övervägas om ärenden som detta även kan erhålla stöd enligt skuldsaneringslagen.
mot · GR02L285 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om herrelös mark. hade jag en debatt med justitieminister kring den s.k. herrelösa marken i , . Jag fick den bestämda uppfattningen att ministern mycket väl förstod problemet och att en utredning även tillsattes för att lösa detsamma. Trots det så är situationen i ännu inte åtgärdad. ser området ut som ett krigshärjat område och utgör i högsta grad en sanitär olägenhet mitt i samhället. Dessvärre finns det s.k. herrelös mark på fler håll i landet. Det är helt otillfredsställande att vi i har mark, såväl obebyggd som bebyggd, som ingen har ett ansvar för. Detta problem måste lösas omgående. Detta gäller akut för området i men det krävs även en lagändring som innebär en långsiktig lösning så att herrelös mark inte existerar i .
mot · GR02L286 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dolda avgifter. Dagens telefonikonsumenter får ofta betala så kallade dolda avgifter. Ett sådant exempel är när telefonsvarare går in och den som ringer väljer att lägga på utan att tala in ett meddelande. Kostnaden debiteras automatiskt på innehavaren av telefonsvararen utan att denna har vetskap om det. Därför är det viktigt att vi får en tydlig information till konsumenterna vid alla former av köp, vare sig det gäller teletjänster, taxiresor eller andra tjänster. Utgångspunkten måste vara att allt ska redovisas öppet så att dolda avgifter elimineras.
mot · GR02L287 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av fastighetsmäklarlagen (1995:400). Den nuvarande fastighetsmäklarlagen ändrades genom riksdagsbeslut efter en utredning och översyn. Översynen syftade till att stärka konsumenternas ställning, stärka konsumentskyddet och fastlägga vad som ingår i begreppet god fastighetsmäklarsed. Avsikten var också att tydliggöra fastighetsmäklarens uppgifter och fastlägga objektiviteten mellan säljare och köpare vid en förmedling. En effektiv och fungerande bostadsmarknad erfordrar en aktiv förmedlingsverksamhet som motsvarar bostadskonsumenternas berättigade krav och förväntningar. Köp och försäljning av bostäder är de största ekonomiska ställningstaganden och åtaganden som sker i vanliga familjer och fordrar därför särskilt skydd för konsumenterna. Redan i betänkandet effektivare tillsyn (SOU 1999:35) föreslogs att fastighetsmäklarlagen skulle ses över. Det var ett förslag som tillstyrktes av remissinstanserna och behovet av en översyn har inte minskat . Utvecklingen på marknaden sker ständigt och påverkar konsumentskyddet och mäklarnas verksamhet utifrån vad som från tid till annan kan anses omfattas av begreppet god fastighetsmäklarsed. Förändringar har även inträffat då den nu gällande lagen trädde i kraft. Användningen av IT har förändrat fastighetsmäklarnas arbete och tjänstens innehåll. Den ökade internationaliseringen påverkar mäklartjänsten genom aktörer med annorlunda och nya koncept. De objekt som förmedlas är i ökande omfattning bostadsrätter. De specifika förutsättningar som gäller vid överlåtelse av bostadsrätt beaktas inte i lagen. Mäklarnas tjänsteflora ökar som t.ex. överlåtelseförsäkringar, flyttstädning och flytthjälp vilket inte täcks i den nuvarande lagstiftningen. som tillkom i samband med starten av den nuvarande lagens tillämpning har verkat och en översyn av lagen är därför motiverad. Regeringen bör därför se till att en översyn kommer till stånd och återkomma till med eventuellt erforderliga ändringsförslag. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GR02L289 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om slopande av partnerskapslagen och införande av en könsneutral äktenskapslag. Enligt principen om rätten till likabehandling är det nu dags att avskaffa lagen om partnerskap. Staten ska verka mot diskriminering, homosexuella relationer ska inte behandlas på annat sätt eller värderas annorlunda än heterosexuella relationer. För att åstadkomma ett samhälle fritt från diskriminering p g a sexuell läggning har en rad åtgärder vidtagits. Diskrimineringslagstiftningen har utvidgats och förbättrats. En särskild myndighet, Homo har inrättats med uppdrag att arbeta mot homofobi och att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte skall förekomma på några områden av det svenska samhällslivet. Med diskriminering på grund av sexuell läggning menas orättvis eller kränkande behandling som har samband med en persons homo-, bi- eller heterosexualitet. Den sista kvarvarande särlagstiftning som ännu lever kvar är partnerskapslagstiftningen och frågan om lesbiska kvinnors rätt till insemination på samma villkor som heterosexuella kvinnors. Den senare frågan är under beredning medan det ännu inte finns något pågående arbete för att slopa partnerskapslagen och för ett införande av en könsneutral äktenskapslagstiftning. Det är viktigt att sådant arbete nu påbörjas, därför bör regeringen ges i uppdrag att förbereda och därefter presentera förslag till en könsneutral äktenskapslagstiftning.
mot · GR02L290 · 2003-10-07 00:00:00 — Barns rätt till hjälp och stöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . Det är ur ett barnperspektiv djupt otillfredsställande att så som den är utformad ger förälder rätt att motsätta sig att barn med behov av stöd och hjälp får delta i verksamhet där sådan hjälp kan ges. Som exempel kan det vara fråga om barn som tvingats bevittna våld eller andra kränkningar inom familjen. Det kan också vara barn som lever med föräldrar som är missbrukare eller psykiskt sjuka. Förälders rätt att inskränka barnets rätt till hjälp och stöd bör undanröjas. bör därför ändras så att förälder inte ges rätt att neka barn sådan hjälp.
mot · GR02L291 · 2003-10-07 00:00:00 — Skärpning av överförmyndares tillsyn över gode män tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överförmyndares tillsyn över gode män. Om en person behöver hjälp att bevaka sin rätt på grund av att han eller hon är sjuk kan tingsrätten förordna en god man. Tingsrätten gör alltså bedömningen att den som får en god man, den s.k. huvudmannen, inte själv förmår att föra sin talan. Om den gode mannen missköter sitt uppdrag finns ingen hjälp att få för huvudmannen. Det är nämligen huvudmannen som är den gode mannens arbetsgivare. Huvudmannen måste själv upptäcka och anmäla det som är fel, fast man bedömt att det är just det han eller hon inte kan. Det finns inget skyddsnät som hjälper huvudmannen att få ersättning för eventuell skada, fast man bestämt att huvudmannen behöver sådan hjälp. Kommunens överförmyndare ska utöva tillsyn över gode män och förvaltare. Överförmyndarens skyldigheter begränsar sig till att granska en skriftlig redovisning av uppdraget en gång . I många fall gör man inte ens det, på grund av för stor arbetsbelastning eller okunskap. Överförmyndarnas tillsyn över gode män och förvaltare måste skärpas. Överförmyndarna måste bli mer aktiva för att kunna förhindra att oegentligheter uppstår. Lagen måste ställa större krav på överförmyndarna både när det gäller tillsyn och stöd till de huvudmän som drabbas när gode män och förvaltare missköter sig. Därför bör regler om överförmyndarens tillsynsansvar skärpas. Det bör förtydligas att överförmyndaren är solidariskt skadeståndsskyldig tillsammans med en god man eller förvaltare, om båda har misskött sig. Kommunen bör uppmuntras att ha försäkringslösningar för detta.
mot · GR02L297 · 2003-10-07 00:00:00 — Borgerliga vigsel- och partnerskapsförrättare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vigselförrättare och registreringsförrättare inte görs till ett gemensamt uppdrag. Regeringen beslutar att vigselförrättare och partnerskapsförrättare får ersättning jämförbar med andra förrättares. Äktenskapsförrättning och partnerskapsförrättning är två helt skilda företeelser. Såväl kyrkliga som borgerliga vigselförrättare kan av samvetsskäl finna det oförenligt med sin övertygelse att också vara partnerskapsförrättare. Det är viktigt att också i detta sammanhang värna om religionsfriheten så att var och en efter eget önskemål och i förtroende kan förrätta en eller båda förrättningarna. anser att äktenskapet är den normala juridiska samlevnadsformen mellan man och kvinna. Många väljer att manifestera sitt äktenskap med kyrklig vigsel. För den som saknar behov av religiösa inslag eller som tvekar inför förväntningarna inför ett bröllop är en borgerlig vigsel ett gott alternativ. För den som förrättar borgerlig vigsel är arvodena ytterst begränsade. Enligt förordning (1987:1019) med närmare föreskrifter om vigsel som förrättas av domare eller särskilt förordnad vigselförrättare utgår förrättningsarvode med per vigsel. Om förrättaren har flera vigslar utgår ersättning med per vigsel. Ersättning för förlorad arbetsinkomst eller för resor utgår ej. Ersättningarna är i relation till den aktuella nivån för olika förrättningar orimligt låga. De bör höjas i överensstämmelse med andra jämförbara förrättningar. Dessutom bör ersättningar för förlorad arbetsinkomst samt ersättning för resekostnader erhållas. Risker finns annars att det uppstår problem vid rekrytering av borgerliga vigselförrättare. Antalet partnerskapsförrättningar är i förhållande till vigselförrättningar mycket ringa. Dessutom tycks antalet partnerskapsförrättare redan nu vara väl tillgodosett. I genomsnitt utför partnerskapsförrättare mindre än en förrättning . Det finns alltså inte skäl att ha en ordning som tvingar den som vill vara borgerlig vigselförrättare att också vara partnerskapsförrättare. I betänkande 2001/02:LU08 anger utskottet att regeringen med anledning av ett tillkännagivande från gett länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången till registreringsförrättare i respektive län och vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och registreringsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Utskottet utgick från att regeringen skulle återkomma till i dessa frågor. menar att regeringen i regleringsbrevet till länsstyrelserna ska verka för att vigselförrättare och registreringsförrättare inte görs till ett gemensamt uppdrag. Skånberg (kd)
mot · GR02L298 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av arenarättigheter för evenemang där det inte finns någon upphovsrätt. Den som går på ett idrottsevenemang eller liknande och betalar sin entrébiljett kan ta med sig sin videokamera. Tekniskt kan kameran kopplas till mobiltelefon och sända över bilderna till en webbsida. Teoretiskt kan vem som helst alltså direktsända idrottsevenemanget direkt på en hemsida. Det finns ingen immaterialrätt som förhindrar detta. Den som däremot gör samma sak i samband med en teaterföreställning begår ett brott mot upphovsrätten. Debatten som följde på EG-direktivet och regeringens proposition angående den så kallade TV-listan fokuserade på TV-bolags sändningsrättigheter och hur dessa utnyttjas. Denna debatt koncentrerades i stor utsträckning på arrangörens ställning och sändningsrättigheterna. I debatten nämndes både äganderätt och upphovsrätt. Detta område behandlades inte i regeringens proposition. Läget är följande: Olika föreningar eller sammanslutningar som t ex idrottsklubbar eller idrottsförbund kan inte hävda någon äganderätt (upphovsrätt) till så kallade sändningsrätter. Den existerar nämligen inte i svensk lagstiftning. När exempelvis fotbollsförbundet säljer TV-rättigheter så är det faktiskt ett slags fiktiv rättighet man säljer. Vad det i praktiken handlar om är den rätt som tillkommer ägaren till en idrottsanläggning eller arrangören vid ett evenemang att ta ut en högre inträdesavgift för ett sändande TV-bolag. Det är först när ett TV-bolag gjort en upptagning som upphovsrätten inträder och då är det TV-bolaget som får upphovsrätten. Det finns alltså ingen generell äganderätt till händelseförlopp eller dagshändelser. finns ingen skyddslagstiftning för t ex arrangörer av idrottsevenemang. Arrangören har visserligen rätten till arenan där evenemanget sker men informationen kring det som sker under evenemanget är inte skyddad i upphovsrättslig mening. Enligt vår mening bör denna frågeställning belysas i en utredning, som dock inte avser ett generellt evenemangsskydd utan fokuserar på den situation där sändningsrättigheter kan vara aktuella för försäljning. Det är intressant att notera att lagutskottet i tidigare avslag på motion i detta ämne hävdat att det inte finns några bärande skäl för att göra denna utredning. Principfrågan aktualiserades som tidigare nämnts i samband med TV-listedebatten och betydande kritik framfördes om att den innehöll en rätt eller en möjlighet att ta ifrån innehavare av rättigheter dessa och ge dem till någon annan. Den principfrågan är tungt vägande och ett bärande skäl. Det finns, för att instämma med en talare i TV-listedebatten, uppenbarligen mycket att göra innan vi har ett skydd för rättigheter såsom äganderätten och rätten till de egna evenemangen. Så kallade arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det kan vara befogat att utreda möjligheterna av att införa liknande rättigheter i . Behovet av en sådan utredning bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GR02L301 · 2003-10-07 00:00:00 — Utökad tid för förmånsrätt vid konkurser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över skyddet för anställda i sådana familjeföretag som när företaget går dåligt inte fullgör sina löneförpliktelser. Vid små företag, där arbetstagarna arbetar nära arbetsgivaren kommer de anställda oftast i beroendeställning till arbetsgivaren. De anställda är mycket lojala mot arbetsgivaren och får ofta höra att de är en i familjen. När företaget börjar få ekonomiska problem får de anställda endast halva eller delar av lönen. Arbetsgivaren lovar de anställda att de skall få återstoden senare , vilket ej infrias. återupprepas detta påföljande månader. Arbetsgivaren får accumulerade löneskulder till de anställda. Arbetstagarna går förlustiga om lön vid en konkurs. Enligt huvudregeln 12 § första stycket förmånsrättslagen omfattas inga ostridiga lönekrav, som förfallit till betalning tidigare än konkursansökan kom in till tingsrätten, av förmånsrätt. Trots att arbetsgivaren aldrig bestritt lönekravet blir följden att arbetstagarna inte får betalt ur lönegarantin. Detta drabbar oftast dem som har det svårast i samhället, lågavlönade, invandrare och dem som har korttidsanställningar och osäkra anställningsförhållanden. Det här är orimligt och behöver ses över.
mot · GR02L302 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att minderåriga barn inte skall kunna bli betalningsansvariga för sina föräldrars skulder. Enligt kronofogdens register är tusentals barn satta i skuld av sina föräldrar. Skulderna består till största delen av skatteskulder. Men andra exempel inkluderar föräldrar som skriver över sina bilar till sina barn trots att de är och inte har körkort. Det faller sedan på barnens lott att betala eventuella skulder som obetalda parkeringsböter och fordonsskatter. Resultatet blir ofta att minderåriga får betalningsanmärkningar. Inte sällan ligger dessa anmärkningar kvar efter det att barnen fyllt , vilket leder till en svår start i vuxenlivet. Det kan bli svårare att få arbete, lån och att få en lägenhet. Detta är ett stort problem som också uppmärksammats i . Som svar på min motion i ärendet års allmänna motionstid konstaterade lagutskottet i sitt betänkande (2002/03:LU10, Barn och föräldrar) att motionsspörsmålet är angeläget, och utskottet delar motionärens uppfattning att det inte är rimligt att en underårig skall kunna bli betalningsansvarig för sina föräldrars skulder. Dessutom ansåg utskottet att det finns anledning för regeringen att noga följa frågan rörande skuldsatta barn och vid behov återkomma till , och att Utskottet förutsätter att så kommer att ske utan något formellt tillkännagivande från sida. har gått och trots utskottets utlåtande har endast initiativ tagits som berör delar av problematiken. Därför bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att minderåriga barn inte skall kunna bli betalningsansvariga för sina föräldrars skulder.
mot · GR02L303 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta lagen om finansiell rådgivning även omfatta traditionella livförsäkringar. Livbolagens allvarliga situation har stått i fokus för larmrapporter från de finansiella marknaderna. Huvudorsak till de problem som har uppstått är den kraftiga nedgången på främst aktiemarknaden. Men spararnas förtroende har även allvarligt rubbats av de missförhållanden som avslöjats i rådgivning och konsumentskydd. Därför är det oförståeligt att regeringen inte lät den nya lagen om finansiell rådgivning även omfatta traditionella pensionsförsäkringar. Flera remissinstanser påpekade behovet av detta i sina remissyttranden. har i en aktuell rapport , Intressekonflikter i Livbolagen, också föreslagit att den nya lagen som träder i kraft även bör omfatta traditionell livförsäkring. uppger vid förfrågan att man inte ville försena den nya lagen och att det skulle vara anledningen till att ingen ändring jämfört med betänkandet föreslås i propositionen vad gäller denna del. Ändringen kan dock göras enkelt genom en förkortning av 1 §. En tänkbar formulering kunde vara: Denna lag gäller finansiell rådgivning som en näringsidkare tillhandahåller en konsument.
mot · GR02L305 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insemination. Lesbiska kvinnors möjlighet att insemineras vid svenska sjukhus har dragits i långbänk. Frågan är ordentligt utredd. Underlag för en lagändring finns men regeringen får ändå inte fram en proposition. Är det ovilja eller bara saktfärdighet bakom den långsamma hanteringen? Det är dags att får möjlighet att ta beslut. Endast gifta kvinnor får låta sig insemineras vid svenska sjukhus. Däremot har många andra kvinnor en stark längtan efter barn. Lesbiska kvinnor som lever i en relation med en annan kvinna har inte den möjligheten. I stället har det vuxit fram andra sätt för dessa att skaffa barn. Ett sätt är att låta en manlig vän stå som spermadonator. Sedan kan man relativt lätt skaffa en enkel utrustning för att själv tekniskt befrukta ett ägg och skapa ett barn. Ett annat sätt som är vanligt är att kvinnan åker utomlands till ett land, t ex , där det är tillåtet för lesbiska att insemineras på sjukhus. Det finns dock en del problem med de metoder som vi som lagstiftare måste förhålla oss till. Framför allt om man delar uppfattningen om att lagen skall ha barnets bästa för ögonen. Vid privat insemination finns det ingen medicinsk kontroll på sperman. Onödiga risker att smitta både moder och barn med hiv/aids eller andra sexuellt överförbara sjukdomar växer med denna teknik. Det undviker man vid sjukhusinsemination. Vid insemination i gäller andra regler än i . Ett barn som kommit till genom konstgjord befruktning i har rätt till sin genetiska identitet , d v s har rätt att ta reda på vem som är ens biologiska pappa. Det kan vara mycket viktigt för en människa att få reda på sitt ursprung för att själv skapa sig en identitet. Denna rätt finns inte i och därför skulle denna regelförändring påföra barnen fler rättigheter. Det är redan ett faktum att dessa barn blir till. Att tillåta bl a lesbiska kvinnor att insemineras på svenska sjukhus tillför barn fler rättigheter än . Insemination sker oavsett vi möjliggör detta eller ej. Dagens situation är inte förenlig med principen om barnets bästa.