ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sk435 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av momsregler och praxis på kulturområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över momsreglerna vad gäller försäljning av teater- och musikföreställningar samt andra jämförbara produktioner. Sedan den så kallade sker en ny tillämpning av momslagstiftningen när det gäller försäljning av bland annat teater- och musikföreställningar. Om man inte som utövande konstnär själv driver ett så kallat artistbolag utan kulturverksamheten enligt definition i stället bedrivs i så kallat produktionsbolag (vilket är fallet för många musik- och teaterinstitutioner) läggs moms på försäljningen som var momsfri. Detta drabbar köparen, ofta en liten teaterförening eller en annan kulturinstitution, som inte kan dra av momsen eller har mycket begränsad avdragsrätt. Det är svårt för dem att söka kompensation i det slutliga ledet hos publiken. Risken ökar att gå miste om försäljningen eller tvingas sälja till lägre pris, med försämrad ekonomi som följd. Eftersom svensk kulturpolitik syftar till att sprida kulturen både geografiskt och till nya grupper är det viktigt att spridning och utbyte mellan olika institutioner och föreningar och mellan riks-, regional- och lokalnivå kan ske på ett smidigt sätt och till rimliga kostnader. Sedan nuvarande momsregler blev verklighet har dessa syften motverkats. De nya reglerna drabbar ideella lokala kulturföreningar som tidigare kunnat köpa in föreställningar från region- och kulturinstitutioner för att erbjuda kvalitetskultur på hemorten. För dem kan kostnaderna komma att öka markant. De nya reglerna kan också leda till minskad vilja och möjlighet för de lite större institutionerna att uppfylla sina uppdrag, där geografisk spridning av kultur ingår, eftersom det då missgynnar dem ekonomiskt. Då många kulturinstitutioner har mycket begränsade ekonomiska ramar har en del av dem också haft som strategi att samarbeta med andra institutioner för att överleva. Den strategin försvåras naturligtvis med den nya momspraxisen eftersom ett sådant arbete innebär en momspliktig försäljning som inte kan dras av. Förutom mindre spridning av kulturen över landet riskerar den nya tolkningen också att leda till omstruktureringar och ökad arbetslöshet i en redan hårt drabbad bransch. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det högst osäkert om de nya momsreglerna ens leder till ökade statliga inkomster eller bara till en mer orättvis fördelning mellan dem som betalar och till ett mer orättvist konkurrensförhållande inom kulturbranschen. Ett exempel på snedvridningen av konkurrensen till följd av momsreglerna är det faktum att ett artistbolag har möjlighet att sälja produktioner momsfritt medan produktionsbolagen saknar denna möjlighet. Dagens regler bör ses över ur ett kulturpolitiskt perspektiv.
mot · GR02Sk436 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en mer enhetlig bedömning av ideella föreningar vad gäller såväl momsuttag som skattebefrielse. Den sociala ekonomin innefattar kooperativa företag, ideella föreningar med ekonomisk verksamhet och ömsesidiga försäkringsbolag. En aktuell fråga för den sociala ekonomin är skattevillkoren för de ideella föreningarna, liksom momsfrågan för dessa föreningar. Många representanter för dessa föreningar säger sig har noterat att det är stora variationer när det gäller bedömningen från skattemyndighetens sida. har att avväga vad som är ideell verksamhet och vad som är kommersiell verksamhet. använder man huvudsakligen inkomstskattelagen som tillämpning av om de ideella föreningarna ska vara skattefria. Det är svårt för föreningen att planera sin verksamhet och göra en långsiktig och tillförlitlig ekonomisk analys om det inte finns en mer tydlig lagstiftning. Behovet av en enhetlig bedömning som ger lika behandling oavsett var i landet man har sin verksamhet är stort.
mot · GR02Sk437 · 2003-10-07 00:00:00 — Effekterna av en EU-anpassad moms tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-anpassad moms. Det är självklart att medlemskap i måste innebära en anpassning i många avseenden. Det är nödvändigt om vi ska kunna dra maximal fördel av samarbetet. Men vi måste också vara vaksamma på att strävan efter gemensamma regler i vissa fall kan få negativa följder. Ett exempel där det är uppenbart att den risken föreligger är den utredning som har haft i uppdrag att komma med förslag som tar bort skillnaderna mellan momslagstiftning och EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv (Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74). Bland andra studieförbunden har framhållit att om förslaget genomförs att införa moms på deras verksamhet skulle det få mycket allvarliga konsekvenser för studieförbunden och för folkbildningen i vårt land. Det finns goda skäl att göra en översyn av och anpassning av gällande momslagstiftning utifrån ett EG-perspektiv. Men eventuella förändringar får inte drabba till exempel folkbildningen eller frivilligt och ideellt arbete. Folkbildningen har en viktig roll i det svenska samhället för att stärka demokratin och öka människors delaktighet och gemenskap. Det är inte rimligt att det arbetet ska underordnas strävan att skapa gemensamma momsregler i hela EU. En sådan åtgärd bidrar inte till att den svenska allmänheten blir mer positiv till Europasamarbetet. Det är därför nödvändigt att det fortsatta arbetet med att anpassa moms och andra skatteregler i EU inte försvårar för bland andra folkbildningen och frivilligt och ideellt arbete. Vi vet att en utredning arbetat med frågan och att ett betänkande är remitterat. Det är vår önskan och förhoppning att frågan får en för folkbildningen positiv behandling.
mot · GR02Sk438 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsningsregeln i fastighetsskatten. införde en begränsningsregel för fastighetsskatten som innebär att en fastighetsägare i normalfallet betalar max av sin inkomst i fastighetsskatt. Det var ett bra beslut som gynnar låginkomsttagare och pensionärer mot för stora skatteuttag. Reformen har emellertid en, enligt vår åsikt, allvarlig brist. Då begränsningsregeln grundas på taxerad inkomst i innebär det att personer som är bosatta i men arbetar i annat land också omfattas av denna regel. Deras inkomster räknas helt enkelt inte och därmed får de betala det lägsta beloppet. Problemet med denna tillämpning är växande i västra där alltfler danskar bosätter sig som de fortsätter att arbeta i . Det är en ansenlig del av husförsäljningar som sker till danskar. Det är i och för sig positivt att integrationen fungerar, men det uppfattas naturligtvis stötande av grannar i likadana hus som betalar mångdubbelt högre fastighetsskatt. Situationen blir ju inte bättre av att dessa danskar inte betalar inkomstskatt i heller. Det borde vara rimligt att snabbt ändra begränsningsregeln så att även utländska inkomster medräknas i underlaget. Det är viktigt att skatter tas ut rättvist annars urholkas skattemoralen.
mot · GR02Sk440 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att i samband med den pågående utredningen av fastighetsskatten se över reglerna för fastighetstaxering när det gäller kolonistugor. I de flesta städer i finns det kolonilotter, med eller utan stugor. Det sammanlagda antalet kolonistugor är ca 23 000, enligt en aktuell rapport från . Med ganska få undantag står de på mark som kolonisten antingen arrenderar direkt av kommunen eller av en koloniträdgårdsförening, som i sin tur arrenderar koloniområdet av kommunen. Ett mycket stort antal av kolonistugorna är således byggnader på annans mark och betraktas därmed som lös egendom. När det gäller fastighetstaxering är dock även en sådan byggnad ett särskilt taxeringsobjekt. Den som äger en kolonistuga är skyldig att till skattemyndigheten lämna fastighetsdeklaration om stugans taxeringsvärde kan beräknas till . Det motsvarar vanligen ett försäljningsvärde om ca , eftersom taxeringen påverkas av att kolonilotten normalt inte är avstyckningsbar. Många kolonistugor åsätts ändå taxeringsvärden som är på tok för höga i förhållande till de verkliga försäljningspriserna i respektive koloniområde. Det kan ibland bero på att kolonistugan ligger i samma värdeområde som annan småhusbebyggelse med snabbt stigande marknadsvärden. Men överlåtelsepriset på en kolonistuga påverkas knappast alls av de marknadsvärderingar som avgör priset på en näraliggande villafastighet. Villan är helt enkelt inte jämförbar med en kolonistuga som enbart används och inte ens då fungerar som tillfällig bostad utan de komplement som finns för gemensamt bruk i koloniområdet. Särskilt orättvist kan taxeringsvärdet bli i de koloniområden där hembudsförfarande med priskontroll tillämpas. I sådana områden baseras priset på en kolonistuga helt på en byggnadsteknisk värdering, som inte på något sätt påverkas av hur priserna på småhusmarknaden fluktuerar. Många kolonister lever med små marginaler i sin privatekonomi och kan uppleva det som djupt orättvist att få ett taxeringsvärde på sin stuga som kanske överstiger överlåtelsepriserna för likvärdiga stugor i samma koloniområde. För att kolonistugornas taxeringsvärden ska bli rättvisa bör koloniområdena utgöra egna värdeområden. Vid beräkningen av taxeringsvärdet bör man utgå från de faktiska överlåtelsepriserna och inte från hur priserna förändras i annan småhusbebyggelse i närheten. I den mån detta inte är möjligt med nuvarande regelverk bör det ses över.
mot · GR02Sk441 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regler för ideella föreningar. Föreningsväsendet i är någonting unikt och någonting som vi skall värna. Genom folkrörelser, ideella organisationer och föreningar får människor möjlighet att möta andra med liknande intressen och utvecklas som individer. Föreningslivet har också stor betydelse för den demokratiska infrastrukturen i vårt land. Genom föreningarna skapas möjligheter att utveckla den demokratiska tradition som finns och på så sätt även främja insynen i hur vårt demokratiska samhälle fungerar. Alla ideella föreningar, oavsett om de är inriktade på teater, dans, fotboll eller schack, har en viktig uppgift att fylla både som samhällsfostrare och som stimulatorer i människors vardag. Därför bör föreningslivet alltid premieras. görs dock skillnad mellan olika föreningar. Inom skatteområdet skiljer sig reglerna mellan idrottsföreningar och andra ideella föreningar. Till exempel får en idrottsutövare, förutom de vanliga avdragen, mot sina idrottsinkomster göra speciella idrottsavdrag i sin deklaration. Denna skillnad ser vi inte som motiverad då alla föreningsaktiva borde ha samma möjlighet att utföra sin hobby. Hela föreningslivet är viktigt för det svenska samhället och därför borde reglerna ses över med utgångspunkt i att andra ideella föreningar ges samma möjligheter som idrottsföreningar har.
mot · GR02Sk442 · 2003-10-07 00:00:00 — Frivilligt organisationsnummer för enskilda firmor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge enskilda näringsidkare möjlighet att få ett frivilligt organisationsnummer. För de företagare som bedriver sin verksamhet som enskild firma är företagarens personnummer enskilda firmans registreringsnummer för mervärdesskatt. Detta innebär att företagaren lämnar ut sitt personnummer till sina kunder för att dessa ska få avdrag för mervärdesskatten om de är mervärdesskattepliktiga. De flesta maskiner för till exempel betalning med kort är anpassade till att registreringsnumret för mervärdesskatt ska lämnas ut. Detta innebär att företagaren lämnar ut sitt personnummer till samtliga sina kunder. Personnumret avslöjar inte bara ålder och födelsedatum utan är även en kod som kan användas för att enkelt ta reda på bostadsadress, telefonnummer m.m. via offentliga register. Kunden får med andra ord på ett lätt sätt möjlighet att ta reda på mer inte bara om den enskilda firman utan även om privatpersonen som är företagare. För en tandläkare har detta inneburit att hon känt sig tvingad att byta bolagsform av integritetsskäl då hon inte velat lämna ut sitt personnummer till vissa kortbetalande kunder. En företagare ska inte behöva tvingas bilda en juridisk person för att våga lämna ut registreringsnumret för mervärdesskatt. Det är inte heller realistiskt att multinationella företag skulle anpassa sina produkter till att det i finns en företagsform där registreringsnumret för mervärdesskatt också är en sifferkombination som identifierar företagaren i de flesta offentliga register. finns det möjlighet för ideella organisationer att frivilligt skaffa organisationsnummer. Det är en lösning av integritetsproblemet för enskilda näringsidkare att dessa ges möjlighet att ansöka om organisationsnummer som då även skulle användas som registreringsnummer för mervärdesskatt. Naturligtvis kommer det att medföra ökade kostnader för staten att handlägga ansökningar om frivilligt organisationsnummer och att införa uppgifterna i olika register. Denna kostnad måste dock ses som en konsekvens av de regler som finns med krav på att registreringsnumret för mervärdesskatt skall lämnas ut och bör därför bäras av staten.
mot · GR02Sk445 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av skatteregler som diskriminerar närstående till företagare. Ge närstående till småföretagare samma förutsättningar som andra! Det finns ett antal skatteregler som innebär att närstående till arbetsgivaren hamnar i en sämre situation än andra anställda. Det finns t.ex. begränsningar i den lön som en närstående beskattas för själv, och eventuell högre lön beskattas hos företagaren. Likaså har närstående inte samma rätt till utbildning utan att förmånsbeskattas vid personalavveckling. Reglerna är s.k. stoppregler som är till för att hindra företagare och deras familjer från att kringgå skattesystemets progressivitet eller få avdrag för personliga levnadskostnader. Reglerna är inte anpassade efter situationen för småföretag. Anställda i småföretag har inte samma möjlighet till omplacering när deras arbetsuppgifter försvinner som anställda i storföretag. Detta gäller även närstående anställda. Barn som sommarjobbar i sin förälders företag får se sin lön minskas med skatt som annars inte hade dragits på grund av grundavdrag. Är dessutom föräldern höginkomsttagare får barnet även betala inkomstskatt. Det måste vara konstigt för den 15-åring som (via sin förälder) får betala av lönen i skatt när kompisen inte betalar något alls på lika stor lön! Likaså komplicerar skattereglerna för en maka/make med ett låglöneyrke som håller tillbaka sitt löneuttag under företagets uppbyggnadsskede och sedan kompenseras med högre lön när företaget börjat gå bra. En skattemässig överföring av inkomsten över marknadsmässig lön från den anställde till företagaren innebär bl.a. missade pensionspoäng. Vi menar att dessa regler sänder helt fel signaler till företagares familjer. De medför en diskriminering av närstående till företagare. Dessa regler bör därför avskaffas.
mot · GR02Sk447 · 2003-10-07 00:00:00 — Enskilda näringsidkares avdrag för arbete i bostaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enskilda näringsidkares avdrag för arbete i bostaden. Majoriteten av företagare har inget bolag utan bedriver verksamheten som enskild firma. För att minska den ekonomiska utsattheten väljer många företagare åtminstone i ett inledningsskede att bedriva verksamheten från hemmet. Detta innebär ett intrång inte bara i företagarens utan även i familjens hem. Intrånget i familjens hem kompenseras förhoppningsvis av den inbesparade hyreskostnaden och att vinsten ökar. Denna vinst beskattas som förvärvsinkomst. En enskild näringsidkare som bedriver sin verksamhet med minst från hemmet, utan att en särskild del av bostaden har inrättats för näringsverksamheten, har rätt till avdrag med om bostaden är egen fastighet och i annat fall. Den enskilda näringsidkare som bedriver verksamheten i särskilt inrättad del av bostaden kan få avdrag för faktiska merkostnader. De kostnader som godtas ger ofta ett avdrag enligt schablonregeln dvs. några hundralappar i avdrag. Om företagaren istället hade valt att hyra lokal någon annanstans hade vinsten minskat i motsvarande mån och detta med avsevärt mer än nuvarande rätt till avdrag. För att ge de företagare som väljer att bedriva sin verksamhet i hemmet bättre villkor bör avdragsrätten utökas drastiskt. Det går också att konstatera att nivån på schablonbeloppet inte höjts utan legat kvar på samma nivå sedan skattereformen. Avdraget för arbete i bostaden enligt 16 kap. 35 § inkomstskattelagen bör därför höjas till förslagsvis ett halvt prisbasbelopp. Förra avslog ett antal motionsförslag om utvidgad avdragsrätt för kostnader för en privatbostad som delvis används i näringsverksamhet. De gällande schablonerna har setts över i samband med beredningen av de lagändringar som innebar att de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag slopades års taxering. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Rent administrativt skulle en höjning av schablonavdraget kunna innebära en förenkling då det för vissa enskilda näringsidkare ur skattesynpunkt skulle bli irrelevant om verksamheten bedrevs i en särskilt inrättad del eller inte och de faktiska kostnaderna därmed inte behövde undersökas vare sig av företagaren eller skatteförvaltningen. Det skulle också vara en hjälp för nystartade småföretag.
mot · GR02Sk450 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av lag (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av lag (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. Det finns en särskild lag som reglerar den skattskyldiges möjlighet att få ersättning för sina kostnader för att ta till vara sin rätt i mål och ärenden om skatt. Denna lag ger bl.a. skattskyldig som vinner en process rätt till ersättning för kostnader för ombud om det krävs för att ta tillvara den skattskyldiges rätt. Tyvärr har det framkommit uppgifter bl.a. i media om att skattemyndigheter och domstolar skär ner de kostnadsräkningar som lämnas in i sådan omfattning att den skattskyldige ändå måste stå för en stor del av kostnaden. Detta innebär att det endast är de med god ekonomi som har råd att anlita den expertis som de behöver i oklara och krångliga fall. Det kan inte vara meningen att skattens storlek ska vara beroende av om den skattskyldige antingen har egna specialkunskaper eller har råd att inte bara ta risken att få stå för kostnaden för anlitat ombud, utan även betala den del av kostnaden, för att driva målet, som inte ersätts. Ofta behöver t.ex. småföretagare råd från någon som är väl bevandrad i skatterätt och i skattemyndighetens hantering redan då ärendet är hos skattemyndigheten för att kunna framföra sin version på ett korrekt sätt som leder till rätt beslut. En småföretagare som blir synad vid en skatterevision kan behöva det stöd som en oberoende expert kan ge. En översyn av lagen om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt behöver därför göras för att garantera de skattskyldigas rättssäkerhet i beskattningen. avstyrkte en motion med motsvarande innehåll med anledning av att reglerna är generösare än tidigare, förvaltningsdomstolarnas utredningsskyldighet och att ersättningsreglerna inte ska kompensera brister i rättsskyddet i hemförsäkring. Vi anser att nuvarande regler inte är tillräckligt generösa. Länsrätterna, som är allmänna förvaltningsdomstolar och som överklagandet går till först, har inte alltid tillräckliga expertkunskaper och resurser för att ta tillvara den enskildes intresse. Detta gäller särskilt när det krävs expertkunskaper och civilkurage för att ifrågasätta t.ex. lagreglers förenlighet med grundlagen. Det kan vara svårt för småföretagare att förhandla fram ett tillräckligt rättsskydd för skatteärenden i sin företagsförsäkring. Möjligheten till kompensation för kostnader i ärenden och mål om skatt bör därför ses över.
mot · GR02Sk451 · 2003-10-07 00:00:00 — Gränsen för högsta beloppet för positiv räntefördelning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av högsta beloppet för positiv räntefördelning . Positiv räntefördelning är till för att näringsidkare ska få en kapitalbeskattad inkomst från sin enskilda firma eller sitt handelsbolag på det kapital som näringsidkaren har i företaget. Om en företagare inte utnyttjar beloppet för räntefördelning så kan det sparas. Detta är ett sätt att utjämna skillnaderna mellan de olika företagsformerna. Ett annat sätt att utjämna skillnaderna är expansionsfonden som är till för att enskilda firmor och handelsbolag ska kunna växa med egna vinster på samma villkor som aktiebolag (dvs. med en skattesats på ). När expansionsfonden återförs till beskattning får näringsidkaren ett högre resultat och får tillbaka expansionsfondsskatten. Näringsidkare har möjlighet att skjuta upp beskattningen av en del av vinsten i maximalt med hjälp av periodiseringsfonder. När periodiseringsfonden/-fonderna återförs till beskattning så ökar företagets resultat. Det högsta beloppet för positiv räntefördelning utgår från resultatet i näringsverksamheten med vissa justeringar. Det justerade resultatet höjs med bl.a. avsättning till expansionsfond och periodiseringsfond och minskas med bl.a. återföring till beskattning från periodiseringsfond och expansionsfond. När en företagare ska sluta med sin verksamhet t.ex. för att gå i pension måste periodiseringsfonden och expansionsfonden återföras till beskattning. Om det finns sparad positiv räntefördelning så kan den inte utnyttjas fullt ut till att minska skatten på återföring av periodiseringsfond och expansionsfond på grund av reglerna om högsta beloppet för positiv räntefördelning. Dessa återföringar påförs egenavgifter och inkomstskatt som om inkomsten går över brytpunkten kan ge även statlig inkomstskatt med 20 eller utöver kommunalskatten. Fåmansbolagsdelägare får utnyttja sina sparade underlag för kapitalbeskattad utdelning utan någon begränsning då de säljer eller lägger ner sitt företag. Vi anser att begränsningen att använda positiv räntefördelning med mer än ett justerat resultat ska tas bort för sista verksamhetsåret så att sparad räntefördelning kan utnyttjas.