mot · GQ02Fi17 · 2003-05-05 00:00:00 — Varken byggbranschen eller hyresgäströrelsen trodde att det investeringsbidrag som istället infördes kunde kompensera momshöjningen. Därför uppmanar vi regeringen att göra en generell utvärdering av den höjning av momsen på byggande som infördes i och med skattereform. Bruksvärdessystemet måste reformeras så att hyreshus lättare kan produceras och förvaltas. Det bör fungera som det var tänkt när det infördes ett system byggt på avtalsfrihet och med ett starkt besittningsskydd. har före- språkat att nyproduktion ska undantas från bruksvärdessystemet. För fastighetsägaren innebär hyresgästens möjlighet att pröva hyresnivån en stor osäkerhet eftersom inflyttningshyran, som framstått som nödvändig för nyproduktionen, kan komma att sänkas. Därför bör de hyresavtal som tecknas vid nyproduktion inte kunna omprövas i efterhand. , Fastighetsägare och har presenterat ett liknande förslag för nybyggda fastigheter. Regeringen har tillsatt en utredning som ska överväga hyressättningsreglerna för lägenheter i nybyggda hus samt undersöka hur hyrorna i det befintliga lägenhetsbeståndet bättre kan anpassas efter bruksvärdet. I många fastigheter är hyrorna låga i förhållande till bruksvärdet och vad det kostar att förvalta fastigheten. En successiv bruksvärdesanpassning av hyrorna i det befintliga beståndet enligt parternas förslag är nödvändig. Begränsade årliga hyreshöjningar under en övergångstid för underprissatta lägenheter skulle kombinera ett tryggt system för de boende med skapandet av mer rättvisa hyror. 4.5.5 Skatt på boende subventionerades byggandet, men skatteomläggning har bostadssektorn istället blivit en stor intäktsbas för staten, vilket medfört en kraftig minskning i byggandet. Fastighetsskattens utformning leder till oacceptabla konsekven- ser, då människor tvingas flytta från sina hem eftersom taxeringsvärdena har stigit kraftigt. Detta har särskilt drabbat fastboende i skärgårdsmiljöer. föreslår en rad åtgärder för att åtgärda detta problem. föreslår att taxeringsvärdena ska bestämmas genom en medianvärdesmodell där extremvärden ej räknas med, ett taxeringsförfarande som kommer att ge i genomsnitt lägre taxeringsvärden. Vidare föreslår vi ett tak på tomtvärdet på för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Genom att endast halva taxeringsvärdet tas upp i förmögenhetsredovisningen minskas ytterligare orimliga beskattningar Slopad sambeskattning på förmögenheter. Sambeskattningen av inkomster avskaffades av rättvise- och jämställdhetsskäl. Av samma skäl vill vi gå vidare och avskaffa denna otidsenliga skatteavart. Vi sänker uttagsprocenten för fastighetsskatt på småhus till och sänker vi ytterligare till . Miljöinvesteringar i fastigheter leder ofta till höjda taxeringsvärden och därmed bestraffning i form av högre fastighetsskatt. Detta bör åtgärdas. Dessa reformer motverkar orättvisorna i dagens system, och människor kommer inte längre att tvingas från sina hem p g a höga förmögenhets- och fastighetsskatter. För att finansiera detta höjer vi reavinstbeskattningen på fastigheter från nuvarande till . Principen är att skatten på själva ägandet ska minskas för att istället tas ut vid själva försäljningen av fastigheten. Vårt samlade förslag för fastighetsskatterna finns i tabellen nedan. Endast halva taxeringsvärdet i förmögenhetsbeskattning Höjd reavinstbeskattning, 20->30% bör besluta att godkänna ovanstående riktlinjer för den ekonomiska politiken. 5 En budget för tillväxt och självbestämmande Den åldrande befolkningen är den enskilt största utmaningen för den ekonomiska politiken. Att åstadkomma en uthållig tillväxt är avgörande för att klara pensionsavgångar och välfärdsåtaganden de kommande decennierna. En ekonomi byggd på människors självbestämmande, där det lönar sig att arbeta och höja sin lön och där människors fria val tillgodoses och respekteras, ger de bästa förutsättningarna för höjd livskvalitet och för en varaktig tillväxt. I detta avsnitt presenteras de reformer och förslag till finansiering som vill genomföra för att skapa tillväxt genom företagande och öka individens självbestämmande. Företagen utgör motorn i den svenska ekonomin. Tillväxt genom företagande är därmed förutsättningen om vi ska kunna upprätthålla och förbättra välfärden: vården, skolan och omsorgen. vill skapa 300 000 nya jobb i småföretag eller hos nya entreprenörer. Genom slopad arvs- och gåvoskatt för makar och bröstarvingar underlättas generationsskiften i småföretagen. Vi avsätter även medel för skatteavdrag för starta-eget-sparande, möjlighet till riskkapitalavdrag och skattelättnader för insatser för övergångsarbetsmarknader. Inom ramen för förslag om ny modell för arbetsgivares sjuklöneansvar kompenseras småföretag genom en reducering av de sociala avgifterna. avsätter vi totalt för insatser som gör det enklare att starta och driva små företag i . Motsvarande siffror är respektive . Vi satsar totalt på rehabiliteringsåtgärder för att komma till rätta med ohälsan. Vi beräknar därmed att kostnaderna för sjukpenning, förtidspensioner och arbetsskador minskar. Vi föreslår ett nytt system för sjuklöneansvar redan från tilläggsbudget, där arbetsgivarinträdet är anpassat efter antalet anställda med ett tak och de sociala avgifterna sätts på en nivå som motsvarar ett arbetsgivarinträde . Från tilläggsbudget föreslås även en sänkning av ersättningsnivån i sjukersättningen till kombinerad med historiskt beräknad SGI. Den totala besparingen på området ekonomisk trygghet vid sjukdom är 2004, 2005 och 2006. På arbetsmarknadsområdet ligger våra besparingar främst på effektivisering av administration, höjd egenfinansiering av a-kassa liksom en sänkning av ersättningsnivån i a-kassan till kombinerad med historisk beräkning av inkomsten. Vi räknar med att spara totalt 2004, 2005 och 2006. målsättning är att återupprätta biståndsmålet på . Vi avsätter totalt 1,8 miljarder mer till internationellt bistånd. Vägnätet bör upprustas överlag för att nå en lägsta godtagbar standard och ytterligare investeringar bör göras i ett hållbart transportsystem. satsar totalt mer på underhåll och vägar . Den grundläggande servicen ska garanteras. Ett viktigt mål för är därför att öka den polisiära närvaron i hela landet genom att successivt öka antalet polistjänster till 20 000. För att trygga rättssäkerheten ges ökade resurser till polisväsendet på totalt mer . En ny familjepolitik ökar familjernas möjlighet att själva bestämma över sin vardag. Vi ökar anslagen till familjerna genom en höjning av barnbidragen, höjd grundnivå i föräldraförsäkringen till samt höjt tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. Detta finansieras delvis genom historisk beräkning av SGI. anslår totalt mer till ekonomisk trygghet för familjer . avser vi att genomföra en inkomstskattereform som sänker skatt och marginaleffekter för framför allt låg- och medelinkomsttagare. För sänkta inkomstskatter avsätter vi 2004, 2005 och 2006. Kostnaden för boende sänks genom sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt med totalt respektive . Vi föreslår även att endast halva taxeringsvärdet förmögenhetsbeskattas, vilket innebär en skattesänkning på totalt . Dessa skattesänkningar finansieras delvis genom höjd reavinstbeskattning från . satsningar och besparingar innebär att statens utgifter minskar med totalt 2004, 2005 och 2006. Vi avser att sänka skatter med sammanlagt 2004, 2005 och 2006. Vi når målen om 2 procents överskott och klarar en fortsatt amortering av statsskulden. Vårbudgetpropositionen befäster bilden av att regeringen bryter mot budgetlagens intentioner i ivern att behålla makten och skönmåla verkligheten. har kritiserat regeringen för tricksande med budgettaken, genom nettobudgetering (myndigheters anslag sänks och ersätts med avgifter som tas in, vilket inte belastar budgettaken), utgifter som skjuts över årsskiften (som jordbruksstödet) och överflyttning av utgifter till inkomstminskningar (utan att göra motsvarande justering av utgiftstaken). Regeringen har upptäckt ytterligare en metod för att slippa hantera offentliga utgifter under budgettaket, nämligen att lägga överskott från statliga bolag i ett konto i riksgälden. På ett mer principiellt plan hyser stora betänkligheter inför regeringens sätt att hantera statens finanser. Genom att utnyttja det samlade överskottsmålet för offentlig sektor har regeringen och dess stödpartier medvetet budgeterat för underskott i statens finanser, också i högkonjunkturer, varvid det stora överskottet i pensionssystemet kommit att täcka hålen i de statliga fickorna. Även om detta är möjligt inom ramen för budgetlagen, står det knappast i överensstämmelse med de intentioner som fanns då lagen antogs i . Staten har ålagt landets kommuner och landsting ett balanskrav, vilket innebär att de måste kompensera för ett underskott i den egna budgeten, inklusive pensionsåtaganden, . Kravet har visat sig vara nyttigt för att strama upp den kommunala ekonomin och kommer, även om det leder till kortsiktiga svårigheter, att förbättra kommuners och landstings möjligheter att ge en god service åt sina invånare. finner det dock märkligt att staten genom balanskravet ställer högre krav på kommuner och landsting, där lokalt folkvalda bär ansvaret, än på sin egen budgetprocess. Sammantaget drar slutsatsen av balanskravet och av regeringens tricksande med budgettaken att det är hög tid att ytterligare skärpa kraven på statens finanser. Regeringen bör därför skyndsamt låta utreda och återkomma till med förslag om hur ett balanskrav, i huvudsak motsvarande kravet på kommuner och landsting, på statens budget kan utformas. Detta bör ges regeringen till känna. Nedanstående tabell utgör en sammanställning av de beräknade effekterna på statsbudgeten av förslag och reformer som vi presenterar i denna motion. Samlad effekt av anslag relativt regeringens Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförs. Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor vid sidan av statsbudgeten Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik Finansiellt sparande enligt vårpropositionen Utgiftsminskningar, netto exkl.räntor Ränteeffekt av större privatiseringar än regeringen -37,8 -43,37 -51,78 Samlad effekt av förslag finansiella sparande i % av BNP bör besluta att godkänna ovanstående riktlinjer för budgetpolitiken. Ur ett teoretiskt perspektiv är alla skatter skadliga för samhällsekonomin. behöver vi dem för att finansiera våra offentliga utgifter. Våra skatter ska vara utformade så att de blir betraktade som rättvisa. Utgångspunkten för skattepolitik är ett skattesystem så att människor ska kunna växa och förverkliga sina drömmar. Skatterna ska inte hindra människor från att själva bestämma över sina liv. Skatterna ska inte hämma möjligheterna att driva företag med lönsamhet, varken i storstadsregionerna eller i övriga landet. Skadliga skatter ska avskaffas eller reformeras. Genom livskraftiga företag kan vi upprätthålla en god tillväxt och därmed ge bra levnadsvillkor. Skattetrycket mätt i procent av av BNP i ligger betydligt högre än andra jämförbara länder. Andra nordiska och nordeuropeiska välfärdsländers skattetryck ligger , väsentligen under den svenska nivån. Det finns åtskilliga vetenskapliga studier som har slagit fast samband mellan låg tillväxt och höga skattenivåer. På måste skattetrycket sänkas. Genom att ta bort skadliga skatter och stimulera nyföretagande ökar vi tillväxten i . I nedanstående tabell visas en sammanställning av den beräknade nettoeffekten för statsbudgeten av skatteförslag . -33,8 -34,9 -41,9 Slopad avdragsrätt, fackföreningsavgifter Skatterabatt, höjda a-kasseavgifter -2,22 -2,24 -2,3 Skattereduktion, hushållsnära tjänster Höjt reseavdrag till /mil -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -4,1 -5,1 -0,9 -1,2 -1,2 Endast halva taxeringsvärdet i förmögenhetsbeskattning -0,8 -1,1 Höjd reavinstbeskattning, 20->30 % -0,75 -1,25 -1,5 Effekt på arbetsgivaravgifter för sjuklöneförslag -2,5 -2,5 -2,5 Slopad arvs- och gåvoskatt skatteklass 1 -1,9 Statlig del, starta eget-spar -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,4 -0,4 Nej till tillfälligt sysselsättningsstöd kommunsektor -0,85 -0,85 -0,85 Slopad skatt på handelsgödsel -0,32 -0,32 -0,32 Energiskatt 1 000 kronorsgräns -0,08 -0,08 -0,08 Höjd skatt på lågpriscigaretter -0,15 -0,15 -37,8 -43,37 -51,78 bör besluta att anta ovanstående riktlinjer för skattepolitiken. Utgifterna ökar betydligt mer än vad som är motiverat. Framför allt har kostnaderna för ökat. eftersträvar decentralism och mindre av centrala påbud. Vi drar ned innevarande år på detta område. Det är glädjande att regeringen i sin tilläggsbudget rättar till vissa av sina felaktigheter från höstens budget, även om dessa brister borde ha upptäckts . Kriminalvården tillskjuts , exakt det belopp som krävde . Regeringen anslår även ytterligare medel till åklagarorganisationen där tillförde medel . För att finansiera upphandlingskostnaderna för ett nytt radiokommunikationssystem har regeringen valt att minska polisorganisationens anslag med . anser att polisens strama budget inte tillåter detta. Vi för därför tillbaka till polisorganisationen . UO 7 Internationellt bistånd Regeringen väljer att flytta för bistånd till 2004. Avsikten med denna procedur, utöver att det skulle röra sig om sedvanlig kreativ bokföring från regeringens sida, förefaller något oklar. anser att solidaritet för människor i svåra situationer i världen är mycket viktig. Kontinuitet och tydliga spelregler är viktiga för biståndsverksamhet, och följaktligen utbetalar vi det beslutade anslaget för . UO 8 Invandrare och flyktingar föreslår att den s k storstadssatsningen, pengar som pytsas ut med tydligt ovanifrånperspektiv, avvecklas eftersom resultaten inte står i proportion till de investerade medlen. UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Regeringen vill införa den tredje sjuklöneveckan för företag , vilket avvisar. Vi inför vårt förslag till sjuklön särskilt anpassat för mindre företag . Vi avvisar även regeringens omräkningsfaktor för SGI. Förslaget finns beskrivet i avsnitt 5.2.1 och ger en nettobesparing på (UO 10: 1 616 mnkr1 från tilläggsbudgetens inkomstsida). UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn utlovade i valrörelsen höjda tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. Till skillnad från regeringen håller vi våra vallöften. inför vi vårt förslag till historisk SGI. Nettoeffekten beräknas bli en kostnad på . UO 18 Samhällsplanering, bostadsförs. gick emot inrättandet av . Det som hänt i bl a har ytterligare stärkt vår uppfattning. Kommuner som har köpare till rivningsbostäder får ett bättre bud av staten för rivning än för att ge förutsättningar för lokal tillväxt och självbestämmande. UO 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen drar ner anslaget för marksanering med med den informativa motiveringen att trycket på statsbudgeten ska minskas. anser att miljöfrågan är viktig och att satsningen ska fortsätta. Trots att vägnät är i mycket dåligt skick drar regeringen ned på detta anslag. Infrastrukturen har stor betydelse för ett fungerande näringsliv och ekonomisk tillväxt. avvisar därför regeringens besparing på över på landets kommunikationer och återför de pengarna till UO 22. bedömer att SJ AB:s prekära finansiella situation bör lösas genom ett lån på de aktuella 1,855 miljarderna. Enligt aktuell 5-årsränta à uppgår kostnaden till 25 miljoner på tilläggsbudget . Se även 5.2.5. för ytterligare resonemang om SJ:s ekonomiska status. UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Svenska jordbrukare har svårt att konkurrera med kollegor i andra EU-länder. Skatten på handelsgödsel skulle enligt höstens budgetproposition återföras till jordbruks- näringen, men dras enligt vårpropositionen in. Vi anser att svenska jordbrukare ska få konkurrera på lika villkor och återför denna skatteintäkt åt näringen. Utöver detta dras även så kallade rådgivningspengar för miljöförbättrande åtgärder in. Vi anser att pengarna ska satsas som ett viktigt led i att ställa om jordbruket i en mer miljövänlig inriktning. Vi satsar således mer än regeringen för dessa ändamål. Regeringen minskar anslaget för den s k Östersjömiljarden med . Eftersom ogillar ineffektiva satsningar välkomnar vi detta, men vi yrkar på att hela satsningen dras tillbaka, och anslaget minskas således med ytterligare . UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna Anslaget på är en konsekvens av den s.k. finansieringsprincipen. Våra förslag påverkar kommunernas ekonomi och vi kompenserar dem genom detta anslag. Vår modell för sjuklöneansvar kompenserar arbetsgivare med sänkta arbetsgivaravgifter med 1 . Genom ett ändrat EG-direktiv är det möjligt att ta ut högre skatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandelspriset i den mest efterfrågade priskategorin. Av folkhälsoskäl höjer vi skatten på dessa, vilket ger , en skattehöjning motsvarande ca per paket för dessa lågpriscigaretter. Det föreslagna investeringsbidraget på dras tillbaka eftersom vi anser att ytterligare bidrag inte kommer att lösa krisen inom byggsektorn. Vi avvisar det extra sysselsättningsstödet för kommunerna eftersom kommunerna behöver långsiktiga spelregler. Att ge kommunerna tillfälliga stöd löser inga problem. Vårt förslag till reformering av inkomstskattesystemet stärker kommunernas ekonomi genom att kommunernas skattebas blir större. Kommunerna får extra kostnader p g a den tredje sjuklöneveckan, vilket regeringen inte kompenserar för, och förslaget om det extra sysselsättningsbidraget räcker inte som kompensation. I vårt förslag till sjuklön kompenserar vi kommunerna fullt ut genom utgiftsområde 25. avvisar regeringens nya försök att undkomma budgettakens begränsningar på den egna spendersamheten. Vi föreslår alltså att avslår regeringens förslag om att flytta medel mellan statliga bolag utanför statsbudgeten och därmed också de förslag regeringen lagt om tillskott av likvida medel till SJ och enligt samma modell. Under avsnitt 5.2.5. redogör vi för vår modell till lösning av SJ AB:s problem. Vad gäller tilläggsbudget 2003 föreslår att avslå den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 24 uppförda anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Detta bör ges regeringen till känna. Samlad effekt av förslag till TB 2003 relativt regeringens Försvar samt beredskap mot sårbarhet -1,95 -74,98 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförs. -144,5 Regional utjämning och utveckling -2,5 Allmän miljö- och naturvård -500,65 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. -107,6 Allmänna bidrag till kommunerna Summa anslagsförändring på TB -502,05 Nej till sysselsättningsbidrag till kommunerna Nej till investeringsbidrag för nybyggnation av bostäl ler Höjning av skatten på lågpriscigaretter -182,05 bör besluta att anta ovanstående ramar för utgiftsområden och anslag. 7.1.1 Appendix UO 126, 20042006 Enligt uppgift i vårpropositionen har den procentuella utgiften för rikets styrelse stadigt ökat . utgjorde detta anslag , innevarande år beräknas det uppgå till . Regeringen aviserar också fortsatta ökningar inom området, till för . Denna utveckling accentuerades med anledning av EU-ordförandeårets extrakostnader. Regeringen har inte kunnat motivera motiven för att anslagen kvarstår på denna nivå. anser att centralstyrning hämmar självbestämmande och utveckling, varför makten ska decentraliseras och reglerna minskas. Därmed kan även regeringsmaktens budget reduceras. Vår budgetmotion drar med anledning av ovanstående ned kostnaderna för rikets styrelse med . UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslår besparingar inom myndigheters administration med 2004, 2005 och 2006. föreslår därmed en besparing för utgiftsområde 2 om totalt . UO 3 Skatt, tull och exekution förslag om fastighetstaxering är betydligt enklare att administrera varför kan spara. I övrigt är det generellt sparbeting på myndigheter. Polisen har den ledande funktionen i arbetet för att motverka våldstendenser i samhället. En viktig förutsättning för detta är att det finns tillgång till polis under dygnets alla timmar i varje kommun, och i de stora städerna i varje stadsdel. Det behövs fler närpoliser, så att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala förutsättningar. För att detta skall bli möjligt krävs det en fjärde polishögskola samt fler civilanställda inom polisen. Vår budgetmotion tillför med anledning av ovanstående ytterligare till polisen för perioden. UO 5 Internationell samverkan Inom ramen för internationell samverkan finns förutom medlemsavgifter till organisationer såsom FN, och även poster för information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. För är det viktigt att stödja forskning om nedrustning och säkerhetspolitik. Trots att utgiftsområdet är viktigt väljer att minska på anslagen de kommande tre åren. Det är främst myndighetsbesparingar som åsyftas, men även besparingar inom de utgiftsposter vilka inte är föremål för internationella avtal finns med. UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Inför senaste försvarsbeslutet träffade en överenskommelse med Socialdemokraterna. Därför lägger inte några ändringar till budgeten. har en lång tradition av internationellt arbete. Partiet har arbetat för att de sämst ställda i världen ska få bättre livsvillkor. Även om har ett ekonomiskt svårt läge väljer att fortsättningsvis satsa på biståndet och lägger ökade anslag för de kommande tre åren. Förutom ökningen inom detta ut- giftsområde satsar även på miljöbistånd, som finns inom utgiftsområde 20. UO 8 Migration och invandring Trenden med ett ökande antal asylsökande till visar ännu inget tecken på att avta. föreslår ytterligare 20 miljoner till utgiftsområdet för att möjliggöra ett fortsatt offensivt arbete för att korta prövningstiderna. Det är också angeläget att stärka asylsökandes möjlighet att få arbeta. vill undersöka möjligheten att eventuellt i samarbete med befintliga bemanningsbolag bilda arbetspooler av asylsökande. Från dessa kan företag och kommuner köpa tjänster. En ökad arbetskraftsinvandring skulle vara välgörande för samhällsekonomi. Likväl kommer även en sådan invandring att påföra vissa ökade kostnader. föreslår att den s.k. storstadssatsningen avvecklas eftersom resultaten inte står i proportion till de investerade medlen. UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Vården och omsorgen skall utgå från människors behov och utövas i enlighet med den enskildes önskemål och aktiva val. har medverkat till att vården och omsorgen nu får ytterligare resurser. I budgetförslag redovisas utöver regeringens förslag för att introducera en nationell vårdgaranti. anslår vi för att snabbt reducera köerna. Samma belopp föreslås . Genom denna satsning bör den s k puckeln ha arbetats av och en vårdgaranti upprätthållas inom ramarna för landstingens ordinarie skatteinkomster samt statsbidrag. vill satsa på ett nationellt hälsonät som, enkelt uttryckt, knyter samman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora och små sjukhus och privatkliniker. Ett hälsonät gör det möjligt för alla som jobbar inom hälso- och sjukvården att kommunicera med varandra för konsultation och utbildning. Ett nationellt hälsonät förbättrar möjligheten till vård i hemmen som den internationella arenan blir en kontinuerlig kontaktyta för professionen. Vi avsätter för för projektets initierande, utbildning och organisationsutveckling (nytt anslag).