mot · GR02So504 · 2003-10-07 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut 3 En skola som motverkar utslagning 7 Skolans elevvård och skolhälsovård 8 Ett starkt civilt samhälle 8 Barn och kultur 9 arbete med utsatta barn 9 Åtgärder mot kriminalitet och ungas bruk av alkohol och droger 10 Barn som brottsoffer 13 Vårdnad, boende och umgänge 14 Umgängesrätt enbart en plikt för barnet? Gemensam vårdnad och oeniga föräldrar 15 Barns rätt till rättsligt ombud 16 Tidsbegränsade processer avskaffa parallella processer 16 Barnbalk i stället för föräldrabalk 16 Barn i ekonomiskt fattiga miljöer 17 Budgethjälp till familjer 17 Barns förmögenhet och inkomst 18 Barn med psykiska problem 19 Föräldrar med psykisk sjukdom eller missbruk 20 Barn med neuropsykiatriska funktionshinder 20 Invandrarbarn, flyktingbarn och krigsskadade barn 21 Barn med funktionshinder 21 Tillgänglighet till skola och fritid 21 Förbättra utbildningen för de funktionshindrade 22 Flyktingbarn och barn i patriarkala familjer 23 Barn som lever under hot i familjer med starkt patriarkala värderingar 24 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfulla åtgärder mot kriminalitet samt ungas bruk av alkohol och droger. begär att regeringen återkommer med förslag till sådan lagändring att staten tar på sig det finansiella ansvaret för all missbrukarvård på institution. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försök med medlevarverksamhet uppmuntras i fler av landets kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskolan och skolan skall bedriva ett aktivt arbete för att förebygga all form av mobbning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en kreativ kulturpolitik för barn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnkompetensen måste förbättras i hela rättskedjan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn som bevittnar våld i hemmet skall få brottsofferstatus.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om erforderliga åtgärder för att möjliggöra att mer specifik statistik utarbetas om sexuella övergrepp mot barn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förlängning av preskriptionstiden för sexualbrott mot barn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av ytterligare åtgärder för att bekämpa könsstympning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnperspektivet skall vara vägledande i ärenden som rör gemensam vårdnad och umgänge.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i tydliggörs att barnets skydd mot en olämplig förälder är viktigare än barnets behov av kontakt med båda föräldrarna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur barn skall få kontakt med förälder som umgängesvägrar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bestämmelse att barn skall tillförsäkras det stöd och den vård barnet behöver även om en förälder vid gemensam vårdnad motsätter sig detta.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ny lag om rätt för barnet att få ett barnombud som kan föra en från föräldrarna fristående talan för barnets rätt i domstol.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förkorta utredningstider i ärenden som rör vårdnad, boende och umgänge samt att avskaffa de parallella processerna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anges om att verkställighetsmål överflyttas till allmän domstol för att förhindra parallella processer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva behovet av en särskild barnbalk.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för familjer att erhålla budgethjälp.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för skuldsatta barn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanta barns inkomst av eget arbete och förmögenhet vid bestämmande av bostadsbidrag och socialbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler behandlingsinstitutioner och bättre kunskap om barn med självmordsproblematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väntetider för ungdomar med ätstörningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att utveckla samarbetsformer och metoder för barnpsykiatri, socialtjänst och vuxenpsykiatri kring barn till psykiskt sjuka eller missbrukande föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handlingsprogram för barn med neuropsykiatriska funktionshinder för att därigenom minska framtida brottslighet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om full tillgänglighet till skola och fritidsaktiviteter för funktionshindrade barn och ungdomar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återinförd speciallärarutbildning inriktad mot direkt arbete med elever i behov av särskilt stöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa handikappkunskap i lärarutbildningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de statliga specialskolorna för multihandikappade elever.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskolan som fortsatt egen skolform.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att funktionshindrade skall ha tillgång till personliga assistenter även vid studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en nationell skolpeng, som tilldelar elever med funktionshinder extra resurser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över bestämmelserna om barnets bästa så att uppfylls fullt ut även vad gäller asylsökande barn.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att undvika att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning.6 begär att regeringen återkommer till med förslag till ändringar av socialtjänstlagen så att socialnämnden kan utreda ett utsatt barns situation utan att en för barnet potentiellt farlig vårdnadshavare får information om det i enlighet med vad som anförs i motionen. 1Yrkandena 4, 25, 2730 och 32 hänvisade till UbU. 2Yrkande 5 hänvisat till KrU. 3Yrkandena 69 hänvisade till JuU. 4Yrkandena hänvisade till LU. 5Yrkande 26 hänvisat till BoU. 6Yrkandena 33 och 34 hänvisade till SfU. Liberaler anser att barn skall vara en prioriterad grupp i samhället. I goda tider är det barnen som först ska gynnas, i dåliga tider de sista som ska missgynnas. I dagens har de flesta barn bättre levnadsvillkor än barn i många andra länder. Trots det finns det många barn som befinner sig i utsatta situationer. När man talar om utsatta barn är det barn i många olika slags situationer och en mångfacetterad problematik som åsyftas. Barn till missbrukare, till psykiskt sjuka, till föräldrar med bristande förmåga. Barn som utsätts för misshandel och sexuella övergrepp, barn som bevittnar våld i hemmet eller befinner sig i svåra vårdnadstvister. Barn som mobbar eller mobbas, barn som inte får sina grundläggande behov tillgodosedda av mat, kläder, sömn, regler och normer, omsorg och kärlek. Vi får heller inte glömma funktionshindrade barn eller flyktingbarn. Sammantaget innebär det att antalet barn som behöver stöd i olika former är stort. Det finns risk att dessa barn får en ogynnsam utveckling som kan leda till bl.a. missbruk, kriminalitet och psykiska störningar. Därför är det angeläget att barnperspektivet värnas på en rad samhällsområden. liberalerna lägger därför fram en barnmotion som tar upp flera av de problembilder som finns och som kräver både åtgärder och fortlöpande diskussion. Personal som arbetar inom mödravårdscentraler, barnavårdscentraler, förskola och skola kan som regel tidigt identifiera barn och familjer som behöver stöd. Problemet är dock att barnets situation ofta måste bli allvarlig eller mycket allvarlig innan åtgärder sätts in. Inte sällan uteblir stödet på grund av olika penningpåsar, brister i samverkan, revirtänkande och okunnighet om myndigheters olika kompetens och ansvarsområden. De flesta torde vara överens om, att om vi tidigt uppmärksammar barn och ungdomar som behöver stöd, skulle de stora kostnaderna för drogmissbruk, kriminalitet och psykiska problem liksom det mänskliga lidandet minska drastiskt. En satsning på en god barnavård är en mycket stor samhällsekonomisk investering. Trots denna kunskap satsas det inte tillräckligt på förebyggande och uppsökande arbete. Vi har därför valt att fokusera på förebyggande insatser i denna motion. I tider av pengabrist är det särskilt nödvändigt att samla befintliga resurser och ta tillvara den samlade kompetens som finns: föräldrar, mödravårdscentral, barnhälsovård, förskola, skola, fritids, skolhälsovård, barnpsyk, socialtjänst, polis. Andra aktörer som också bör ha barnet i fokus är vuxenpsyk, kriminalvård, migrationsverk, frivilligorganisationer, kultur- och fritidsverksamhet. Genom metodutveckling och nära samverkan borde det vara möjligt att ge barn och ungdomar erforderliga stödinsatser . En skola som motverkar utslagning Förskola och skola spelar en viktig roll i barns liv. Tillsammans med föräldrarna ansvarar de för barnens uppfostran. Skolan är barns och ungdomars arbetsplats. Det är här de tillbringar tolv, tretton, år av livets viktigaste år. Det som händer i skolan får positiva eller negativa följder både . Därför är det viktigt att det i förskolan och skolan finns välutbildad personal i en sådan utsträckning att de kan trygga barns rätt till goda uppväxtförhållanden. Kunskapsförmedling är skolans viktigaste uppgift och den måste komma alla barn till del. Elever som känner att de lär sig något i skolan, och som upplever skolan som meningsfull, ägnar sig i betydligt mindre grad åt destruktivt beteende än andra. Att fånga upp och satsa på de elever som har svårigheter med skolarbetet leder till en lugnare arbetsmiljö för alla. Ingen elev ska lämna lågstadiet utan att ha uppnått grundläggande läs- och skrivfärdigheter. Genom att prioritera läsning och skrivning tidigt, redan i förskolan, ökar möjligheterna till framgång avsevärt för barn som inte kommer från hem med studietradition eller som på annat sätt har en stökig och svår hemmiljö. En skolpolitik som nedprioriterar kunskap och bildning sviker de allra mest behövande barnen, alltså de barn som inte får tillräcklig stimulans och hjälp hemifrån. En jämlik skola vågar ställa krav på eleverna. Elever som behöver stöd ska få det i form av speciallärare, kamratstödjare, återkommande repetitionstillfällen, läxläsningshjälp, fokusering på baskunskaperna, möjlighet att läsa in kurser och, om så krävs, gå om en årskurs. Förskola och skola skall aktivt arbeta för att förebygga all form av mobbning. De flesta elever behöver känna att det finns vuxna som tar ansvar och sätter gränser. Det är en myt att en kravlös skola, med få krav på ordning och lågt ställda förväntningar, gynnar utsatta elever. Tvärtom har den förda skolpolitiken bidragit till utslagning. Mobbning är när ett eller flera barn systematiskt trakasserar ett annat barn. Mobbning innebär förakt, förnedring, kränkning, förföljelse, hån och utfrysning från gruppen. Mobbning är dock inte enbart ett skolproblem. Även inom förskolan förekommer mobbningstendenser. Det finns egentligen inga mobbningssäkra miljöer. Det är när flera barn är tillsammans, särskilt om de inte själva fått välja medlemmarna i gruppen, som det kan uppstå tendenser till mobbning. Eftersom mobbning kan uppstå var och när som helst är det vuxenvärldens ansvar att det finns beredskap att motverka mobbning. I FN:s konvention för barn, som för övrigt var ett av de första länderna att ratificera, står följande i den tredje artikeln: Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, skall barnets bästa komma i främsta rummet. Vi har i och med detta förbundit oss att arbeta för alla barns rätt att växa upp i trygga miljöer, där vuxenvärlden sätter barnens bästa först. Därmed skall ingen typ av kränkande behandling förekomma i miljöer där barn vistas. Samhället måste ingripa med kraft . Elever som mobbar och trakasserar andra elever ska kunna avstängas eller flyttas från skolor i syfte att upprätthålla undervisningens kvalité och skydda drabbade elever. Självfallet ska även de elever som mobbar erbjudas kvalificerad hjälp, men det får ske på ett sätt som tillgodoser de drabbade elevernas rättmätiga krav på en trygg skolmiljö. Skolan ska även vara skyldig att kontakta berörda föräldrar när fall av mobbning uppmärksammas. Mobbning är en i många fall omedveten handling hos den som förtrycker. Han eller hon är inte sällan omedveten om hur djupt förnedrande och sårande erfarenheten för offret kan vara. Forskare har inte kunnat konstatera att det är några skillnader i intelligens mellan offer och mobbare, däremot finns skillnad i självuppfattning. Därför är det angeläget att tro på den som utsätts för mobbning och arbeta för att stärka självförtroendet hos honom eller henne. är det viktigt att aktivt arbeta med mobbaren, så att vederbörande får möjlighet att leva sig in i den mobbades situation. Skolans elevvård och skolhälsovård Skolans elevvård och skolhälsovård måste rustas upp. En väl fungerande elev- och skolhälsovård är nödvändig för att upptäcka problem och kunna sätta in insatser innan situationen eskalerat. Elev- och skolhälsovården behöver förstärkas, det visar inte minst bristerna i omsorgen om unga med enklare psykiska problem. På nationell nivå bör ta större ansvar för samordningen av elevvården i . En åtgärd vore att återinförde skolöverläkaren. Det är viktigt att skolans elevvård och har kompetens att uppmärksamma utsatta flickor, som kan vara svårare att upptäcka då de agerar självdestruktivt snarare än utåtagerande. Ungdomar med psykiska problem får dåligt stöd. Brister i elevvården gör att unga med lättare problem hamnar hos barn- och ungdomspsykiatrin, som i sin tur inte alltid hinner ge stöd åt barn och ungdomar med allvarliga psykosociala problem. Ett starkt civilt samhälle Mycket tyder på att en aktiv fritid i en drogfri miljö förebygger problem hos barn och ungdomar. Det är viktigt att unga människor får stöd att bygga starka nätverk omkring sig. Därför bör möjligheterna till meningsfull sysselsättning och utvecklande fritidsaktiviteter, där vuxna är involverade, förbättras. Föräldravandring eller andra aktiviteter där föräldrar själva agerar förebyggande i den egna närmiljön bör uppmuntras. Föreningslivet erbjuder många unga en tillhörighet i en positiv gemenskap. Fritidsgårdar och andra organiserade verksamheter för ungdomar kan därför ha stor betydelse, inte minst för ungdomar som har problem. Det är också viktigt att det finns ett utbud av olika aktiviteter såsom idrott, biografer och kulturinstitutioner. En amerikansk studie bekräftar att fritidsverksamheter som engagerar och involverar ungdomar som bor i utsatta områden i princip fungerar som ett slags vaccin mot destruktivt beteende. Det finns ett samband mellan vad ungdomar gör och hur de lyckas i sitt skolarbete. För att stärka det civila samhället kan det vara en fördel om fritidsaktiviteterna inte alltid organiseras i regi. Verksamheten kan istället drivas av en föräldraförening, ett föreningsråd eller av ungdomarna själva. Att det ideella engagemanget uppmuntras ska inte ses som en ersättning för det offentliga ansvaret utan som ett komplement. Barn och ungdomar ska ha god tillgång till ett rikt kulturutbud och vara prioriterade i kulturpolitiken. Barn stimuleras av att ta del av olika sätt att uttrycka sig på, att få lyssna till musik, se på teater men också i hög grad genom att själva få uttrycka sig. Genom skolan ska alla barn ges tillgång till kulturupplevelser. En kreativ miljö, där eleverna får skapa själva, är en viktig förutsättning för lärande och välbefinnande. anser att musik- och kulturskolornas verksamhet ska stödjas och stimuleras så långt som möjligt. Det gäller mer att deltaga i kulturen än att ta del av den. Kulturen kan utgöra en värdefull motvikt till de ökande våldsskildringar som är lätt tillgängliga för barn genom teve, video, Internet samt dataspel. Behovet av upplevelser är en viktig del av ungdomars vardag. Här kan den professionella konsten få stor betydelse och bli ett komplement till det kommersiella utbudet. Programmen i radio och teve har stort genomslag i barns och ungas liv som förmedlare av kultur- och samhällsliv. ser det som en viktig kulturpolitisk uppgift att säkra att public service präglas av kvalitet och bildning, särskilt för barn och unga. tankar om barn och kultur beskrivs närmare i partimotionen Liberal kulturpolitik. arbete med utsatta barn Huvudansvaret för insatser att hjälpa utsatta barn vilar på . Många sådana barn kommer därför under sin uppväxt i kontakt med . Det är angeläget att det finns ett tydligt barnperspektiv i arbetssätt. När barn far illa i familjer är det barnets intresse, inte de vuxnas, som måste sättas främst. säger socialtjänstlagen uttryckligen att när åtgärder rör barn skall det särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. En färsk rapport från visar att socialarbetares brist på kunskap om barn är det största problemet i arbete med barn. Enligt rapporten kan många socialsekreterare inte tolka barns signaler, de vet inte hur de ska tala med barn, vilka behov barn har, vilka insatser som är bäst för dem eller hur insatser påverkar barn. Detta är naturligtvis mycket allvarligt, eftersom utsatta barn är i stort behov av att tidigt bli sedda och få den hjälp de behöver. Socialsekreterare som arbetar med utsatta barn ska därför ha vidareutbildat sig och skaffat den kompetens som krävs för detta. har flera studier pekat på att personal inom barnomsorg, skola och sjukvård sällan anmäler misstankar om barn som far illa till . Det tycks finnas många orsaker till att personal som arbetar med barn ibland inte vänder sig till då de borde göra det. Ofta handlar det om kunskapsbrist, många i de yrkesgrupper som möter barn känner inte till anmälningsplikten i socialtjänstlagen. Det är nödvändigt att både analysera varför anmälningsskyldigheten inte fungerar och att hitta metoder i det praktiska arbetet så att barn verkligen får det stöd och skydd de behöver. vill även genomdriva en förändring av socialtjänstlagen så att socialnämnden kan utreda ett utsatt barns situation utan att en för barnet potentiellt farlig vårdnadshavare får information om det. Detta beskrivs närmare i avsnittet Barn som lever under hot i familjer med starkt patriarkala värderingar. tankar om utformning beskrivs närmare i kommittémotionen att tro på människan. Enligt socialtjänstlagen skall socialnämnden sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. Det har blivit ett ökat behov av kontaktfamiljer och familjehem, men har dessa uppgifter i många fall blivit svårare. placeras många unga, som tidigare placerades på institution, i familjehem. Handledningen av de privatpersoner som tar på sig dessa uppdrag är ibland bristfällig, som den arbetsbörda de tar på sig kan vara både svårbemästrad och påfrestande. Dessutom är ofta ersättningen dålig med hänsyn till hur svår och slitsam uppgiften kan vara. Såväl handledning som ersättning måste förbättras. Det är även socialnämndens ansvar att minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs. Det är känt att det här finns omfattande brister. I många fall går det långt mer än mellan omprövningarna. Ansvaret för familjehemmet och vårdtagaren vilar på i placerande kommun. Det är inte ovanligt att barn vårdas på långt avstånd från hemkommunen. I sådana fall är risken än större att ansvarig socialnämnd brister i ansvaret gällande familjehemmens rätt till råd, stöd och den hjälp de så väl behöver. Här finns även en risk att oseriösa hem kommer undan kontroll och ytterst drabbar detta barnen. Åtgärder mot kriminalitet och ungas bruk av alkohol och droger Ungdomsbrottsligheten, alltifrån klotter, vandalisering till personrån och grovt våld, är ett av vårt lands största sociala problem. Missbruk och kriminalitet ingår ofta i samma problembild. Debutåldern för när unga dricker alkohol är . Det är långt ifrån den enda drog som används av barn och ungdomar. En undersökning om drogvanor hos skolungdomar i visar på en fortsatt allvarlig uppgång både i årskurs 9 och i årskurs 2 på gymnasiet vad gäller bruk av såväl alkohol som narkotika. Var tionde pojke i årskurs 9 säger sig ha prövat narkotika. I årskurs 2 på gymnasiet har av pojkarna och av flickorna provat narkotika. Andelen ungdomar som prövar narkotika har mer än fördubblats . Erfarenheten är att det blir allt svårare att bryta onda cirklar ju som hinner gå. Droger och kriminalitet bland barn och unga ska förebyggas tidigt i . Det sker både genom att betona föräldraansvaret och genom att regelbundet ge verkningsfull information. Föräldrarna ska involveras tidigt i drogförebyggande arbete. När skolpersonal, socialsekreterare eller poliser misstänker drogproblem eller andra allvarliga bekymmer ska familjen alltid underrättas. Drogtester på barn ska få genomföras med föräldrarnas medgivande, även om det sker mot barnets vilja. Effektivt drogförebyggande arbete är viktigt och kan rätt utformat bidra till att höja motståndskraften mot knarkets profitörer. I områden där drogvaneundersökningar tyder på ett särskilt högt missbruk bör det göras specialsatsningar. Langning måste bekämpas. Ett intensivt lokalt arbete behövs för att begränsa ungas tillgänglighet till alkohol. Många föräldrar köper ut alkohol till sina minderåriga barn. Detta problem bör uppmärksammas mer. Det bör göras en kontinuerlig granskning av krogar med utskänkningstillstånd för att förhindra att minderåriga serveras alkohol där. Krogar som serverar alkohol till ungdomar och affärer som säljer folköl till minderåriga ska drabbas av kännbara och snabba sanktioner. Samhället måste reagera med särskild snabbhet på ungdomsbrottslighet. Det är demoraliserande att det kan dröja många månader innan en person som misshandlat eller rånat ställs till svars för sina brott. Brott utförda av ungdomar bör behandlas med förtur av rättsväsendet. En metod som bör övervägas är att införa ungdomsdomstolar med särskild kompetens om unga lagöverträdare. Dessa domstolar skulle ha hand om de fall där den tilltalade är . Under tillämpas regler om generell strafflindring och fram till gäller dessutom LVU (lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga). Det är viktigt att det finns ett tydligt program så att unga som dömts till ungdomstjänst sätts i arbete eller fortbildning. saknas sådana enhetliga regler, vilket ibland leder till att en dom om ungdomstjänst innebär att inget alls händer. Det sänder den helt felaktiga signalen att samhället inte tar så allvarligt på de brott som utförts. Unga lagöverträdare bör, när brottsoffret så önskar, genom medling konfronteras med brottsoffren. Medling ger brottsoffret möjlighet att ställa frågor till gärningsmannen och förklara vilka konsekvenser och känslor brottet medfört. För ungdomar på glid bör samarbete med familjen ske i ett tidigt skede och insatser ska vara inriktade på att stärka och stödja ungdomars familjer för att förebygga problem. Föräldrar bör även ha närvaroplikt vid rättegång med barn . För omyndiga lagöverträdare bör familjerådslag, när det är lämpligt, genomföras som en del av åtgärderna.