mot · GR02T299 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om farledsavgiften och dess betydelse för rättvisa och konkurrensneutralitet. Svenska hamnar, och särskilt som är största hamn, upplever att de svenska farledsavgifterna är en stor belastning. Om fartygen t.ex. går till en dansk hamn slipper de farledsavgift. De stora kontinenthamnarna har inte heller någon motsvarande farledsavgift utan delstaten/staten betalar ofta skötseln av farlederna. Det svenska avgiftssystemet för godstransporter är inte trafikslagsneutralt. Avgifterna står inte i relation till respektive transportslags kostnader. Sjöfarten betalar proportionellt sett betydligt högre avgifter än bil och tåg. Detta gäller oberoende av om man utgår från user pays-principen (avgiften baserad på verklig infrastrukturkostnad) eller den samhällsekonomiska marginalkostnaden som är kopplad till miljöpåverkan och olyckor. Sjöfartsavgifterna får inte fungera som ett hinder för en utveckling av sjöfarten i . Om avgifterna starkt avviker från vad som gäller i EU i övrigt (dvs. innebär en större kostnadsbörda än i konkurrentländerna) är risken uppenbar att trafiken söker sig alternativa vägar. Fartyg som angör får betala en mycket hög avgift till staten då det svenska farledsavgiftssystemet finansierar underskottet av fritidsbåtsverksamheten, isbrytningen i , underskottet i lotsverksamheten och andra kostnader som inte har direkt anknytning till sjöfarten på . Ett konkret exempel utgör Chiquitabåten som lossar bananer i . Per år betalar Chiquitabåten till svenska staten. Om fartyget lossar i istället sparar man per anlöp. Följaktligen räknar rederiet nu på alternativet och biltransport till . EU:s beslut att styra över mer gods från lastbil till de mer miljövänliga transportslagen järnväg och sjöfart motverkas genom att staten via farledsavgifterna låter sjöfarten betala för andra kostnader än de som har direkt anknytning till sjöfarten. I , med längsta kust och naturliga farleder i och , minskar nu inrikessjöfartens (mellan svenska orter) andel av godstransporterna. Denna utveckling är oacceptabel då det innebär ökat antal bilar på våra vägar, ökad miljöförstöring och fler trafikdödade. Denna utveckling måste brytas och , liksom t.ex. , , och , måste se till att mer gods tar sjövägen. svarar sjöfarten för av inrikestransporterna i , vilket kan jämföras med och snart . Kravet på full kostnadstäckning för måste tas bort. Det är inte rimligt att sjöfarten betalar kostnader som inte är sjöfartsrelaterade. Regeringen har gjort en översyn av farledsavgifterna och remissbehandling skedde . Läser man de inkomna yttrandena från berörda så är inte entusiasmen stor över förslaget. Hamnar har i sitt remissyttrande avstyrkt att utredningen läggs till grund för ändringar av sjöfartsavgifterna. Förbundets motiv är att sjöfartsavgifterna måste förändras i grunden och det europeiska perspektivet tillmätas större betydelse. Ett avgiftssystem för transporter måste också väga in samhällskostnaderna för miljöpåverkan och olyckor. Sjöfartens avgifter bör därför sänkas så att svenska hamnar får möjlighet att konkurrera på samma villkor som andra länders hamnar och sjöfarten får konkurrensneutralitet gentemot andra transportslag.