mot · GR02A310 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetsrätten skapades för att skydda den svagare parten på arbetsmarknaden. I takt med att nya anställningsformer vuxit fram saknar dock allt fler grupper arbetsrättsligt skydd. En reform av arbetsrätten ska därför inriktas bl.a. på att se till att även de som är anställda på projektbasis eller i korttidsanställningar ska få ett bättre skydd än . Dessbättre har en del hänt med lagstiftningen , dock utan regeringens medverkan. Genom initiativ från de borgerliga partierna och har blockadmöjligheten mot enmans- och familjeföretag tagits bort. Samma partier drev igenom en lagstiftning som möjliggör två undantag från turordningen för småföretag. En fortsatt reformering av arbetsrätten brådskar, eftersom arbetsmarknaden förändras. liberalerna vill att vetomöjligheterna i Medbestämmandelagen (MBL) vid intagande av entreprenader ska tas bort. De undantag i turordningsreglerna som finns för små företag bör utökas och gälla samtliga företag. Möjligheterna till provanställning bör förlängas från . En moderniserad arbetsrätt bör bli målet för en parlamentarisk utredning. En sådan utredning bör bl.a. studera hur de nya anställningsformerna kan ges plats i det arbetsrättsliga systemet. 8.1 Avskaffa åldersdiskrimineringen i LAS Lagen om anställningsskydd (1982:80) reglerar bland annat vad som händer när anställda sägs upp. Där finns regler som säger att den som är ska gynnas när s.k. turordningslistor ska sättas upp vid återanställningar samt vid skadestånd vid felaktiga uppsägningar och avskedanden. I alla tre fallen får den som är minst tillgodoräkna sig sin anställningstid dubbelt (upp , alltså fem ). Dessa regler har tillkommit för att skydda äldre anställda men motverkar sitt syfte. Ett av syftena sägs vara att hänsyn ska tas till att äldre anställda oftare har försörjningsansvar för barn. Men är inte sannolikheten lika stor att 35-åringar har barn? Här är åldersgränsen minst sagt godtycklig och diskriminerar yngre föräldrar. Den verkliga diskrimineringen riktar sig dock mot dem som är och söker ett jobb. Vilken arbetsgivare väljer att anställa en 45-åring framför en likvärdig 35-åring, när lagen säger att 45-åringen har förtur mot yngre kolleger, den dagen arbetsplatsen måste säga upp personal? LAS försvårar därmed för medelålders människor som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren ställs också inför dilemmat att se hur yngre anställda blir passerade i turordningen av senare anställda vid en eventuell arbetsbrist. En 41-åring som har varit anställd i exempelvis får tillgodoräkna sig 48 månader om företaget måste avskeda folk. En 45-åring som har arbetat hälften så länge får räkna med lika många månader och hamnar på samma plats på turordningslistan. Vi föreslår därför en ändring av LAS i en särskild motion om de äldres möjligheter i arbetslivet. 9.1 Ja till flexibel arbetstid Tiotusentals svenskar är stressade och har svårt att få tiden att räcka till. De slits mellan familj och arbete och kraven som ställs på dem känns ofta övermäktiga. har larmen om utbrändhet och ett ökat antal sjukskrivna avlöst varandra. För liberalerna framstår detta som ett av dagens stora samhällsproblem. Vår övertygelse är att stress i första hand uppstår på grund av att människor saknar makt över sin vardag. En del av lösningen är att ge människor större makt över sin arbetstid. kräver att det stiftas en ny arbetstidslag. Den nya lagen måste utformas så att den uppmuntrar till flexibilitet samt kommer bort från en lagstadgad normalarbetstid. Lagen måste utformas så att arbetstiden kan läggas upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren efter deras behov och önskemål. Det är den enskilde själv som tillsammans med sin arbetsgivare ska komma fram till hur mycket han eller hon vill arbeta. Det är inte staten, eller som ska bestämma det. De som tror på att man kan lagstifta om arbetstiden lever i tron att alla jobb ser exakt lika ut och att varje människa bara är en liten kugge som snabbt kan bytas mot någon annan utan att denne behöver skolas in i arbetet. En sådan lag bör bl.a. ge den enskilde möjlighet att ta ut ledighet i timmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill kan använda timbanken för att korta sin normalarbetstid under längre eller kortare perioder. ska det gå att ta ut tiden i timbanken som lön. Timbanken skulle vara särskilt värdefull för dem som inte har avtal om flexibel arbetstid . Timbanken skulle ge varje arbetstagare möjlighet att ta ut ledighet i timmar och få betydligt större makt över sin vardag. Den småbarnsförälder som vill minska sin arbetstid skulle få den möjligheten. Bara känslan av att veta att man kan ta ut några timmars ledighet för att följa sin mamma till sjukhuset, hämta sina barn på dagis eller bara strosa på stan skulle sannolikt minska stressen. Den ekonomiska stressen skulle minska för dem med små marginaler om de vet att de hade en ekonomisk buffert i form av timbanken. 9.2 Nej till lagstadgad arbetstidsförkortning liberalerna motsätter sig dock en lagstadgad arbetstidsförkortning eftersom det skulle hota både tillväxt och välfärd. Enligt effekter av en allmän arbetstidsförkortning skulle en sänkning av normalarbetstiden med medföra att bruttonationalprodukt skulle bli lägre än annars. Rapporten visar alltså att vi skulle bli fattigare av en arbetstidsförkortning. Den offentligt finansierade välfärden skulle gå miste om stora resurser. De framtida pensionerna skulle bli lägre, liksom sjukpenning och a-kassa. skulle få betydligt mindre resurser till vården och skolan. Arbetstidsförkortningen skulle dessutom förvärra den förväntade bristen på arbetskraft, när de stora 40-talistkullarna går i pension. Vi vill reformera arbetsmarknadspolitiken. Därigenom kan vi anslå mindre till förvaltningen av arbetsmarknadspolitiken i och med att effektiviteten ökar. Arbetslöshetsförsäkringen reformeras så att egenavgiften blir högre och de offentliga utgifterna lägre. Den enskilde kompenseras för den högre avgiften genom sänkt skatt. Vi anslår för att införa den jobbgaranti som beskrivits i motionen och mer än regeringen för arbetshandikappade. Under utgiftsområde 14 Arbetsliv lägger vi sparbeting på vissa myndigheter och på anslaget till särskilda utbildningsinsatser. På inkomstsidan i budgeten går vi emot det riktade anställningsstödet, vilket är en saldopåverkande skatteavvikelse om för . De medel som i budgetpropositionen finns på anslaget för Arbetsdomstolen flyttas till UO 4 Rättsväsendet, i enlighet med förslag att Arbetsdomstolen läggs ned och målen förs över till allmänna domstolar.