mot · GR02MJ399 · 2003-10-07 00:00:00 — Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar, utgiftsområde 23 jordbrukspolitik syftar till uthållig användning av åkermarken för livsmedelsproduktion med hög kvalitet, eller annan användning som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion, exempelvis energigrödor. En förutsättning för att jordbruket skall finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken. Det är nu hög tid att förbättra bönders ekonomiska situation. Regeringen har länge indikerat att en uppgörelse skall genomföras med lantbrukarna angående reducering av dieselskatten. Detta löfte har svikits då inget sådant förslag finns i budgetförslaget. kräver att denna skattesänkning genomförs . Att staten skall bära kostnader för djurdatabas och en del av avbytarverksamheten samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Givetvis ska de EU-finansierade och medfinansierade EU-ersättningarna användas i större omfattning. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket och skördeskadeskydd är andra områden där satsningar görs. Inom utgiftsområdet och genom skattesänkningar satsar sammantaget netto mer än regeringen på jordbrukssektorn 2004. I den fortsatta tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) skall inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för livsmedelsproduktion i hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion. Samma hållning skall vara utgångspunkten i WTO-förhandlingarna som också skall betona vikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion. menar också att det är hög tid att förbättra situationen för trädgårdsnäringen, där vi t.ex. vill avskaffa de konkurrenshämmande skatter som trädgårdsnäringen har gemensamt med den övriga jordbruksnäringen. vill också skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. Det är viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar de i konkurrerande länder och vi vill därför bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri skall kunna utvecklas krävs långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktionsmål som miljömål. Sammantaget anvisar mer än regeringen till utgiftsområde 23. Tillsammans med sänkt skatt på diesel och avvisande av regeringens skattehöjning på bekämpningsmedel, innebär budgetalternativ att jordbruksnäringen tillförs mer än i regeringens budgetförslag. lämnar separata motioner inom områdena hav och fiske, djurskydd, jakt och viltvård, trädgårdsnäring, skogsbruk, hästpolitik samt landsbygdspolitik. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 4.1 Jordbruket är inte vilken näring som helst 9 4.2 Jordbruk och öppna landskap i hela landet 10 4.3 Rättvisa skattevillkor 10 4.4 Socialt stöd med avbytartjänst 10 4.6 Tillämpa CAP med förnuft 11 4.7 Utvecklade exportmöjligheter 11 4.8 God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk 11 4.9 Balanserad hållning gentemot genmodifierade livsmedel 12 4.10 Konsumenter kräver trygghet ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet 12 5 Jordbruket en basnäring 12 5.1 Den gemensamma jordbrukspolitiken 13 5.2 Bonden som förvaltare 14 5.4 Ängs- och betesmark 15 5.7 Särskilt stöd till 16 5.8 Bevara fäbodarna 17 6 Jordbruket en framtidsnäring 18 6.2 Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel 19 6.3 Det svenska jordbrukets konkurrenssituation 20 6.4 Stöd till avbytartjänst 20 6.5 Exportfrämjande åtgärder 20 6.6 Rensa i byråkratin 21 6.7 Småskaliga slakterier 21 6.8 Ställ krav i kommande internationella förhandlingar 22 6.9 Stöd till jordbrukets rationalisering 23 6.10 Startstöd till unga jordbrukare 23 7 Jordbruket en grön näring 24 7.1 Landsbygdens miljö och struktur 24 7.2 Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion 25 7.3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 26 7.4 Återinför vallstödet 26 7.6 Slut kretsloppet stadlandsbygd 27 7.7 Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd 28 8.1 Aktiva konsumenter 29 9 Genmodifierade livsmedel 30 9.1 Risker för människors hälsa 30 9.2 Konsekvenser för ekosystemet 31 9.3 Forskning kring GMO 31 9.4 Förnyad lagstiftning 32 9.5 Det genetiska kapitalet 32 9.6 Upphovsrätt till gentekniska uppfinningar 32 9.7 Offentlig upphandling 33 10.1 Besparingspotential inom distriktsveterinärorganisationen (DVO) 34 10.2 Bekämpande av djursjukdomar 35 11 Vilda djur 37 11.1 Ersättning för viltskador 37 11.3 Sjukdomar hos vilda djur 38 12 Utbildning och forskning 38 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av svensk jordbrukspolitik, nämligen syftande till att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande av åkermarken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpningen av CAP-reformen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en konsekvensanalys av jordbruksnäringens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändiga förutsättningar för att bevara det öppna landskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigt skall ligga på en nivå som innebär att fullt ut använder de EU-anslag som är möjliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ansvarsfull svensk jordbrukspolitik måste innebära att de öppna hagarna och betesmarkerna värnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurshushållande konventionellt jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skördeskadeskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett extra Norrlandsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att referensersättningsnivån för nationellt stöd till jordbruket i norra bör omförhandlas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till jordbruket i norra bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar bör upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på bekämpningsmedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återföra skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel till jordbruksnäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till avbytartjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om exportfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med syfte att förenkla förfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängd stödperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska jordbruksbyråkratin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om småskaliga slakterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk hållning i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till omarronderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyföretagande och generationsskiften i jordbruksnäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frikostigare regler för s.k. LBU-stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklat regelsystem som gynnar ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till vallodling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stöd till odling av fånggrödor även skall beviljas för åtgärder syftande till att minska näringsläckaget till , , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återföring av slam och rötrester till jordbruksmarken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilt värna det småskaliga jordbruket och fjälljordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla livsmedel skall vara märkta med ursprungsland och ge relevant information om hur varan producerats. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av annat kött än nötkött. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av produkter innehållande genetiskt modifierade organismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etisk prövning av tillämpningar av gentekniken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det genetiska kapitalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphovsrätt för gentekniska uppfinningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentlig upphandling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurskydd och djurhälsovård inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerställande av ekonomiska resurser till djurhälsovården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tamdjursägare och renägare skall erhålla full ekonomisk kompensation till följd av rovdjursangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompensation för rovdjursangrepp på tamdjur som ej är kopplade till näringsverksamhet. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av 27 § jaktförordningen att får föreskriva att beslut om jakt på varg får meddelas av i län med fasta stammar av varg. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring av 28 § jaktförordningen att det tydliggörs att en tamdjursägare har rätt att försvara sina djur mot angrepp från varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvaret för sjukdomar hos vilda djur bör tydliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet. anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Nytt anslag: Kompensation för växthusnäringens skatt på bränsle Nytt anslag: Avbytartjänst Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador Summa för utgiftsområdet: 1Yrkandena 5, 14, 15 och 24 hänvisade till SkU. 2Yrkande 38 hänvisat till LU. 3Yrkande 39 hänvisat till FiU. Landets jordbruksföretagare tillhör miljövårdare och miljövärnare. De står för den trygga och stadiga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Jordbrukspolitiken måste handla om att ta till vara den miljö som långvarig jordbruksproduktion skapat. Förutom livsmedelsproduktion är det viktigt att skapa fortsatta förutsättningar för lantbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårt land, i skogsbygd och mellanbygd såväl som i slättbygd. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden i och övriga EU-länder, måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs för människors välbefinnande och överlevnad. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. har särskilt goda förutsättningar att klara ett miljövänligt och uthålligt jordbruk där djurhållningen präglas av omsorg och goda djurmiljöer. Strävan efter att ha ett jordbruk med biologiskt fullvärdiga livsmedel med hög kvalitet ger många konkurrensfördelar om lika konkurrensvillkor med omvärlden får gälla. Jordbrukarna måste få förutsättningar att långsiktigt bedriva sin livsmedelsproduktion med därtill hörande kultur- och miljöarbete. Lönsamhetsutvecklingen i det svenska jordbruket har sedan EU-inträdet 1995 stabiliserats på en något högre nivå . Den svenska lönsamheten är dock påtagligt sämre än den finska. Det är intressant att konstatera att dieselskatten för jordbrukets maskiner i ligger på /liter och i . Bland EU-länderna är det enda land där dieselskatten inom jord- och skogsbruk är densamma som för personbilstrafik. Den reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) som beslutades kommer att få genomgripande betydelse för jordbruket i , liksom i övriga . En särskild utmaning blir det för de regioner som huvudsakligen är hänvisade till mjölk- och köttproduktion. Nödvändigheten av att särskilt beakta den svenska köttproduktionen belyses av det faktum att importens andel av köttkonsumtionen i har ökat kraftigt . utgjorde importen av konsumtionen av nötkött. Implementeringen av CAP-reformen måste utformas så att svenskproducerat kött får en chans att återta förlorade marknadsandelar. vill med följande 10 punkter sammanfatta vår huvudsakliga politik på jordbruksområdet. 4.1 Jordbruket är inte vilken näring som helst De speciella villkor som är förknippade med jordbruk och livsmedelsproduktion måste få konsekvenser i form av en särskilt utformad jordbrukspolitik som skapar rimliga förutsättningar för den enskilde lantbruksföretagaren. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- och djurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökade produktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras. Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en kollektiv nyttighet som måste betalas av det allmänna. Djurhållarens behov av att någon eller kunna vara ifrån verksamheten ställer särskilda krav på socialt skyddsnät. Sammantaget visar detta att jordbruket i alla delar inte kan jämställas med andra näringar utan måste ha särskilda villkor som kan utjämna de nackdelar som finns för produktionen. Därför är det också viktigt att jordbruksfrågorna också fortsättningsvis har ett eget departement med egen minister inom regeringen och att har ett särskilt miljö- och jordbruksutskott. måste också tydligare inom EU driva en jordbrukarfrämjande politik där god miljö och djurhållning sätts i centrum. 4.2 Jordbruk och öppna landskap i hela landet Brukningsbar jord och förutsättningar för djurhållning finns i hela . De extra kostnader som är förenat med att bedriva jordbruk i skogs- och mellanbygd och framförallt i kräver extra insatser inom programmet för landsbygdsutveckling. Den merkostnadsersättning som skall utgå i är betingad av bl.a. avståndshandikapp, sämre förutsättningar för rationellt jordbruk samt långa avstånd till betes- och fodermarker. Eftersom strävan skall vara att bibehålla det öppna landskapet i hela landet krävs här en solidarisk uppställning via gemensam finansiering. måste inom EU hårt driva frågan om harmonisering av skatter och avgifter som drabbar jordbruket. På annat sätt kan inte lika konkurrensvillkor skapas. I har en extra skatteryggsäck pålagts bönderna bland annat i form av höga dieselskatter. Denna skatteryggsäck måste lyftas av så att lantbruksföretagaren kan konkurrera med omvärlden på lika villkor. Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall återföras till näringen. 4.4 Socialt stöd med avbytartjänst För inte minst mjölkgårdar är avbytare inom jordbruket en förutsättning för att man skall kunna komma från sitt arbete någon eller . För att lantbruksföretagaren skall ha råd att avlöna en avbytare krävs dock att staten tar sitt sociala ansvar. Löntagare har rätt till fem veckors semester och det är rimligt att också jordbrukaren får semestermöjligheter. Det kan inte ske på annat sätt än att staten stöttar utbyggnaden av en avbytartjänst som kan komma alla lantbrukare till del. Lantbruksföretagaren är som ingen annan företagare utsatt för vädrets nycker. De klimatförändringar som kan vara orsakade av människans påverkan kan slå oerhört hårt mot den enskilde. Översvämningar eller svår torka kan slå ut en årsinkomst. Här måste staten ta ett ansvar så att den enskilde inte drabbas på ett orimligt sätt. 4.6 Tillämpa CAP med förnuft CAP-reformen kommer att medföra lönsamhetseffekter och strukturella förändringar. Konkurrens- och omvandlingstrycket på jordbruket kommer att öka. Det är angeläget att den svenska tillämpningen av CAP-reformen är väl förankrad i och vägleds av att svensk produktion skall värnas och utvecklas i hela landet. Förutsättningarna för det enskilda jordbruksföretaget måste snabbt klarläggas med hänsyn tagen till hur andra EU-länder utformar sitt regelverk. Andra länder har stark uppbackning från sina respektive regeringar för att jordbruks- och livsmedelsbranschen skall kunna exportera sina produkter. Så länge detta system fortgår måste också svenska staten på ett tydligt sätt markera att man tror på export av svenska livsmedelsprodukter. I annat fall blir det fråga om konkurrens med sämre förutsättningar för svensk livsmedelsindustri. Ökade aktiva marknadsföringsinsatser för att tydliggöra svensk livsmedelskvalitet skall stöttas av nationella statliga medel. 4.8 God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk Landets jordbrukare står för miljövärn och god djuromsorg. Man arbetar med konkret miljövård och skapar förutsättningar för fortsatt biologisk mångfald. En stark djurskyddslag tillammans med starka djurskyddsmyndigheter är garanten för ett gott omhändertagande om djuren. Att djurhållaren själv är angelägen om djurens välbefinnande är ju en förutsättning för god livsmedelskvalitet. Minimerandet av användningen av konstgödning och bekämpningsmedel samt den stora andelen ekologiskt drivna jordbruk är ett kvitto på den miljömedvetenhet som präglar den svenska jordbruksnäringen. Denna utveckling skall stimuleras ytterligare. 4.9 Balanserad hållning gentemot genmodifierade livsmedel Rätt använt kan genmodifiering komma till god användning inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Det handlar dock om att försiktighetsprincipen skall gälla så att inte genmodifierade grödor riskerar att slå ut traditionella växtsorter och störa ekosystemet. Det är helt nödvändigt att ha tydliga märkningssystem så att konsumenter och allergiker upplyses om livsmedlet i någon form utsatts för genmodifiering. 4.10 Konsumenter kräver trygghet ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet För att konsumenten skall kunna känna full trygghet med de livsmedel som erbjuds krävs noggrann ursprungsmärkning och information om bruknings- och djurhållningsmetod. och ansvariga veterinära myndigheter måste också tillförsäkras resurser så de kan fullgöra sin uppgift att kontrollera verksamheten såväl inom jordbruket som i livsmedelsindustrin. 5 Jordbruket en basnäring Jordbruksnäringen är inte vilken industri som helst, utan skiljer sig från andra näringar på flera sätt. Jord- och skogsbruk är hörnstenen för en levande landsbygd. Tryggandet av dessa näringars ställning är en förutsättning för fortsatt bosättning, samt ekonomisk, social och kulturell utveckling på den svenska landsbygden. Det stöd som samhället det svenska och det europeiska betalar till jordbruket är inte att betrakta som allmosor, utan betalning för produkter och tjänster som efterfrågas av samhället. Det är viktigt att förstå att jordbruket levererar mer än bara livsmedelsvaror. För det första är samhället intresserat av att garantera att livsmedelsförsörjningen kan fungera, inte bara för stunden, utan också i en krissituation. Ur såväl globalt som nationellt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och övriga kan nyttjas för livsmedelsproduktion eller annan produktion som lätt kan avbrytas och återgå till livsmedelsproduktion. Det finns alltså ett värde i att ha den trygghet som ett existerande jordbruk innebär. Bönderna förvaltar det tusenåriga arv som den odlade och betade landskapsbilden utgör. Det är inte bara som trivs bäst i öppna landskap, utan sannolikt också större delen av svenska folket. Direktstöd och arealstöd är en ersättning för upprätthållandet av detta samhällsvärde. Om den öppna betesmarken skulle försvinna, skulle detta medföra att oersättliga biotoper slogs ut och att många svenska växt- och djurarter försvann eller hotades. 5.1 Den gemensamma jordbrukspolitiken Den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP), har en stor betydelse för utgiftsområde 23 och den svenska jordbrukspolitiken. Mer än hälften av utgifterna finansieras från EU-budgeten. Merparten av dagens EU-stöd avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Dessutom tillkommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering t.ex. strukturplanen för fiskerinäringen i . EU:s jordbruksministrar beslutade om en grundläggande reform av CAP. Det centrala inslaget i reformen är att stödet till jordbrukarna i huvudsak utbetalas som ett gårdsstöd frikopplat från produktionen. Frikopplingsgraden varierar mellan olika sektorer. Reformen träder i kraft , men de medlemsländer som så önskar har möjlighet att skjuta fram genomförandet till 2007. Det nya systemet ger upphov till så kallade betalningsrätter där varje betalningsrätt är kopplad till ett hektar jordbruksmark. Jordbrukaren kan sälja dessa betalningsrätter med eller utan att mark medföljer. För att få del av det frikopplade stödet måste jordbrukarna uppfylla ett antal så kallade tvärvillkor (cross-compliance), som omfattar områdena miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd, samt garantera att jordbruksmarken kommer att skötas. CAP-reformen innebär en ökad lönsamhetspress på den svenska mjölkproduktionen. En sänkning av interventionspriserna för smör och skummjölkspulver sker stegvis med totalt . ges de enskilda länderna större möjligheter att välja när och hur reformen skall genomföras. För såväl grödor som köttproduktion finns olika valmöjligheter för medlemsländerna att utforma stödet. Det är viktigt att den följer utvecklingen i övriga EU-länder så att svenska bönder får likvärdiga villkor med andra europeiska bönder. Framför allt bör det råda likvärdiga produktionsvillkor med viktiga konkurrentländer. Jordbruksreformen innebär vidare att direktstöden dras ner successivt och att pengarna används till miljö- och landsbygdsutveckling (s.k. modulering). Genom modulering skall miljöns och landsbygdsutvecklingens roll stärkas. välkomnar det energigrödsstöd på /ha som införs i samband med reformen, liksom möjligheten för medlemsländerna att ge nationellt anläggningsstöd för energiskogsodling. Stödpriset på ris halveras, vilket är positivt för utvecklingsländerna och världshandeln. För att bevara framtidstron inom jordbruksnäringen är det viktigt att det finns goda förutsättningar för nyföretagande inom jordbruksbranschen. CAP-reformens system med stödrättigheter kan innebära ett problem för nyetablering och generationsskiften, då det kan bli brist på fördelningsbara stödrättigheter.