mot · GR02MJ361 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den svenska skogspolitiken i syfte att säkra en konkurrenskraftig och uthållig skogsproduktion i landet Skogen är och har varit viktigaste råvara, inte minst vad gäller vår export. Om detta skall vara fallet även krävs nytänkande och ansvarstagande av alla berörda parter. beräknar med jämna intervall den högsta möjliga avverkning skogen klarar utan att vi tär på detta förnybara kapital. Den senaste analysen, där den svenska skogens tillväxt ställs mot det samlade behovet av skogsvirke, visar att det krävs svåra avväganden för att uppnå ett långsiktigt hållbart . Denna senaste analys visar att avverkningspotentialen är lägre än landets samlade behov av virke . Analysen redovisar en avverkningspotential . Därefter beräknas avverkningspotentialen i medeltal fram till nästa sekelskifte. I en i denna fråga skriver generaldirektör bl.a. följande: var avverkningen i den högsta någonsin, . Det var inte tillräckligt för att vi med inhemsk råvara kunde täcka det totala behovet, vilket hade krävt en avverkning på . Han poängterar vidare att virkesförbrukningen har ökat kontinuerligt i sågverk och massabruk, men också i energisektorn. Han spår också att klimatpolitiken och ambitionen att öka användningen av trä leder sannolikt också till ökad efterfrågan på virke som biobränsle och att virkesförbrukningen blir alltså betydligt högre än avverkningspotentialen. Till detta kommer regionala skillnader, där t.ex. södra , som har en betydande del av skogsindustrin, förbrukar mer än avverkningspotentialen. situationen genom import, men sannolikt vill även andra länder tillgodogöra sig förädlingsvinsterna i sin skogsindustri. Ett långsiktigt hållbart skogsbruk måste utgå från att den årliga avverkningsvolymen på inte kan överstiga avverkningspotentialen. I den senaste utvärderingen (2001) redovisas läget och olika åtgärder för att säkra avverkningspotentialen med förbättrad hänsyn till miljön. Här konstateras t.ex. att en fjärdedel av den återbeskogade arealen inte uppfyller skogsvårdslagens krav att en dryg miljon hektar ungskog är i akut behov av röjning osv. , förbundssekreterare i och träfacket, har också uttryckt oro för röjningsberget och säger följande i en : Bara i krävs det att 5 000 man jobbar i en hel säsong för att få bort det uppdämda röjningsbehovet. Och enligt samma är läget ungefär detsamma i alla skogslän. Han menar vidare att den nya skogslagen bidragit till problemet, eftersom den bygger på mer frivillighet för skogsägarna vad gäller röjning och plantering än den tidigare lagen som byggde mer på tvingande regler. Frivilligheten har lett till minskad efterfrågan på de säsongsanställda skogsplanterarna och röjarna, där många därför sökt sig till andra branscher medan andra har gått i pension. finns ett stort behov av kompetenta och utbildade skogsarbetare, men sådana är en bristvara. Den svenska skogspolitiken behöver ses över och utvärderas med avseende på uppställda produktions- och miljömål. Detta innefattar också behovet att säkerställa tillgången av kompetent och utbildad skogsarbetarpersonal. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna.