mot · GR02K12 · 2003-10-17 00:00:00 — menar att oklarheterna gällande konsekvenserna måste redas ut genom tydliga skrivningar i fördraget, som utesluter likformighet och fastställer att de gemensamma reglerna även ska utgöra minimiregler. Det är centralt att regeringen driver en linje som innebär att gemenskapens regler även i fortsättningen ska utgöra ett golv och inte ett tak. 6 De rättsliga och inrikes frågorna Den nya brottsligheten bryr sig inte om några nationsgränser. Internationella ligor och brottssyndikat ägnar sig åt människohandel, smuggling och narkotikabrott, för att bara ta några exempel. Att bekämpa den gränsöverskridande kriminaliteten klarar inte varje land för sig. För det behövs ett starkare och effektivare internationellt samarbete, bland annat inom ramen för Europeiska unionen. Konventets förslag har i detta avseende betydande förtjänster. Det avgörande som sker inom området Frihet rättvisa, säkerhet, det som tidigare betecknades som den så kallade tredje pelaren, är att beslutsfattandet effektiviseras; fler beslut kommer framöver att kunna fattas med kvalficerad majoritet. Inom det operativa samarbetet kvarstår dock enhällighet. De nationella parlamentens insyn och möjligheter till kontroll förstärks genom att de ges chansen att se till att kommissionen inte tar laginitiativ som strider mot subsidiaritetsprincipen. Om en fjärdedel av parlamenten hävdar att så är fallet måste kommissionen ompröva sitt förslag. Konventets förslag innebär att det ska vara möjligt att anta europeiska ramlagar som innehåller minimiregler om brottsrekvisit och påföljder för särskilt allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag. Till de brottstyper som räknas upp hör terrorism, människohandel, narkotikahandel och IT-brottslighet. Rådet ska med enhällighet och samtycke från kunna lägga ytterligare brottstyper till listan, enligt förslaget. Det omfattande brottsförebyggande arbete som sker inom EU bör kunna stärkas. Det är minst lika viktigt som det brottsbekämpande arbetet, att man har ett bra brottsförebyggande arbete vad gäller olika program, utbyten och att värdera bästa praxis. har lyft fram behovet av att EU sätter lägsta gemensamma standarder vad avser rättssäkerhetsgarantier. har EU gått snabbt fram med förslag om terroristbekämpning och regler om utlämning mellan medlemsstaterna. Det hade varit bra om det i dessa sammanhang funnits utrymme att debattera olika rättssäkerhetsaspekter. En förstärkning av det europeiska samarbetet mot brott måste gå hand i hand med att rättssäkerheten värnas. Frågan om rättssäkerhetsgarantier finns visserligen på grönboksnivå där regeringen fick avge sitt yttrande. vill understryka vikten av att detta arbete intensifieras för att bättre garantera rättssäkerheten inom hela EU. Det är avgörande för att ett verkligt ömsesidigt erkännande av varandras rättsordningar ska vara verkligt och inte bara avtalsmässigt. ställer sig i huvudsak positivt till de förslag som konventet har lagt fram inom det rättsliga området. Regeringen gör i allt väsentligt samma bedömning. En tanke som har väckts i konventet är att det framöver ska inrättas en särskild europeisk åklagare som skulle vara behörig att utreda, lagföra och väcka åtal vid allvarliga brott som påverkar flera medlemsstater och vid brott som riktar sig mot unionens finansiella intressen, så kallade EU-bedrägerier. Om en europeisk åklagare ska inrättas krävs enhällighet i rådet med samtycke av . Huruvida en europeisk åklagare ska skapas måste ses i ljuset av hur den internationella brottsligheten utvecklas och vilka resultat som den effektivisering av den rättsliga och inrikes politiken som det konstitutionella fördraget innebär ger. står upp för en restriktiv svensk alkoholpolitik. Inom EU har den linjen kommit i konflikt med handels- och näringspolitiska intressen en konflikt i vilken den svenska alkoholpolitiken, som motiveras av folkhälsoskäl, ofta fått ge vika. För att förebygga ytterligare förändringar i samma riktning, och för att bygga under arbete för att EU skall ta alkoholfrågan på större allvar, bör främjande av en god folkhälsa föras in bland EU:s mål i del I, avdelning I, artikel 3. Enligt vår mening är formuleringen av regeringens utgångspunkter i detta stycke alltför svag. Regeringen skriver att det kan övervägas att föreslå att skyddet av människors fysiska och psykiska hälsa nämns. Det är inte tillräckligt. Det måste vara en synpunkt för regeringen att föra fram med kraft under förhandlingarna med fördraget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.