mot · GR02Kr361 · 2003-10-07 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 Att vara ung 3 3.1 Närhet och identitet 4 4 Ungdomar, en del av världen 5 5 Ungdomars hälsa 6 5.1 Alkohol och narkotika 7 5.2 Sex och samlevnad 8 6 Ungdomars studier 9 6.1 Demokrati i skolan 10 7 Ungdomars bostäder 11 8 Ungdomars arbete 12 9.2 Bidrag till samlingslokaler 14 10 Unga brottslingar 15 11 Unga och politiken 16 11.1 Fler unga beslutsfattare 16 11.2 Politisk styrning av ungdomspolitiken 16 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ekonomiskt stöd skall ges även till ungdomar i generationsövergripande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ungdomar är en viktig resurs i det internationella utvecklingssamarbetet och att deras roll bör stärkas i det arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på ungdomsförbundens möjlighet till globalt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll i arbetet mot alkohol- och narkotikamissbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera det informella lärandet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagfäst miniminivå för elevinflytande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bred översyn av bostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknad och entreprenörskap.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomars delaktighet i demokratiska processer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rösträtt från det år man fyller 18.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , inte regeringen, skall besluta om delmål för ungdomspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mötesplatser. 1Yrkandena 5 och 6 hänvisade till UbU. 2Yrkande 7 hänvisat till BoU. 3Yrkande 8 hänvisat till AU. 4Yrkande 10 hänvisat till KU. 3 Att vara ung Att vara ung är att gå igenom en speciell fas av livet. Många vägval skall göras som får betydelse för resten av livet. För en del kan dessa vägval upplevas som ångestladdande men för de allra flesta upplevs av livet som något spännande, utmanande och framtidsinriktat. Ungdomstiden har förlängts i det moderna samhället vilket har lett till att familjebildningen har senarelagts liksom åldern för inträde i förvärvarbete. Fler unga än någonsin provar på någon form av eftergymnasial utbildning. Fler än någonsin provar på att åka utomlands för att plugga, arbeta eller bara resa runt och möta nya människor och kulturer. Denna utveckling är positiv och har lett till att ungdomar har mer frihet och större möjligheter att förverkliga sina drömmar. Internationaliseringen har också lett till ökad förståelse för och nyfikenhet på skilda kulturer och till att kontaktytorna över hela världen ökat. är det viktigt att inte glömma bort de unga som i en sådan här utveckling känner prestationsångest och som känner sig otillräckliga. Det är viktigt att också dessa får utvecklas och hitta sin roll i samhället. Varje ung människa är unik och har sina speciella förutsättningar precis som människor i alla andra åldersgrupper. har ungdomar som grupp vissa gemensamma problem och utmaningar. Exempel på sådana kan vara bostadsbrist, en svagare ställning på arbetsmarknaden, brist på pengar samt bekymmer vad gäller val och utbud av utbildningsplatser. Ungdomspolitiken måste ta sin utgångspunkt i och ta till vara det engagemang och de erfarenheter som ungdomar har i olika samhällsfrågor. Ungdomar är alltför lite representerade i olika beslutsfattande organ, vilket är otillfredsställande. Men det är också viktigt att lyssna till de ungdomar som inte tar steget och engagerar sig i olika samhällsfrågor. Det får aldrig uppfattas som att en ung människa i en styrelse eller i en fullmäktigegrupp kan representera alla ungdomar i en hel kommun. Självklart har ungdomar olika preferenser och värderingar precis som alla andra åldersgrupper. I regeringens ungdomspolitik behandlas frågor om självständighet och inflytande på ett utförligt sätt, medan frågor som rör allmänt välbefinnande knappast alls omnämns. Rädda Barnens undersökningar visar att vad barn och ungdomar saknar mest är trygga relationer med vuxna, inte materiell välfärd. Detta är viktigt att ta fasta på. trycker ofta på behovet av immateriell välfärd och behovet av trygga uppväxtmiljöer och trygga omgivningar. Det är uppenbart en hållning den unga generationen delar. Tyvärr har välfärd i tenderat att endast handla om materiell välfärd. Attitydundersökningar visar att unga människor värderar familj, vänner och andra gemenskaper högt. tas de första stegen mot att bli en självständig vuxen individ. Att då ha någon att tala med, någon som vill förstå och lyssna, betyder oerhört mycket. 3.1 Närhet och identitet Ungdomsåren är i hög grad den tid då identiteten formas. Den utvecklas i samspel med föräldrar och familj, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. När identiteten formas behövs nära och varma relationer med vuxna som är mogna att tåla konflikter och frigörelseprocesser utan att svika. saknar tyvärr många ungdomar vuxna i sin närhet som orkar, har tid och vilja att vara den trygghetsfaktor som är en förutsättning för frigörelseprocessen och identitetsskapandet. Större gemenskap mellan generationerna, mellan föräldrar och ungdomar och i alla olika miljöer i samhället är en viktig förutsättning för att öka ungdomarnas möjligheter att utveckla sin självkänsla och en stark identitet. En etik som betonar alla människors lika värde och ansvaret för oss själva och varandra är en nödvändig grund när en ung människa söker fast förankring i en värld av snabb förändring. I upplevelsen av förändring behöver man en referensram, en trygghet i att man kan lita på både medmänniskors och det offentligas handlande. som etiken och normsystemet syftar till fasthet och skydd av varje individ måste det inspirera till utveckling av personligheten, till egna initiativ och nytänkande, till vilja att ta ansvar för allt större både personliga och gemensamma uppgifter. Den statliga ungdomspolitiken måste därför, som den medger att ungdomar själva formar sin framtid, medverka till att värderingar som människovärde, demokrati, och solidaritet överförs till kommande generationer. Helt naturligt blir föräldrarna involverade, liksom de nätverk av vänner, lärare, släktingar, ungdomsledare med flera som varje ung människa är delaktig i. De offentliga insatserna får inte utformas eller genomföras så att de leder till att de unga, deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet inte känner sitt ansvar. anser att ungdomspolitiken skall vara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang. Familj, vänner och andra människor i de gemenskaper som omger en ung människa måste ses som en tillgång. Den politik som förts i har ibland medverkat till en materiell och social självständighet som snarare skapat isolering, otrygghet och vilsenhet än känslomässig mognad, ansvarstagande och personlig utveckling. Beroendet av nära och kära har alltför ansetts negativt medan beroende av offentliga myndigheter och tjänstemän i form av försäkringskassa, socialkontor och arbetsförmedlare ansetts vara positivt. Det finns många ungdomar som upplever just otrygghet. De känner sig övergivna och ensamma, upplever att de inte behövs eller har tappat sin identitet och förlorat framtidstron. Många ungdomar utsätts också för mobbning i eller utanför skolan. Enligt barnombudsmannen utsätts cirka 100 000 skolelever för mobbning . Mobbning kan skapa djupa sår i en människa med sämre självbild och självkänsla som resultat. Att vuxna tar denna problematik på allvar är avgörande för dessa ungdomars framtida utveckling. är ett ålderssegregerat land. Detta lägger man märke till inte minst när man reser utomlands där det är mer vanligt förekommande att man umgås över generationsgränserna. Denna uppdelning mellan olika åldrar är viktig att bryta. Precis som det är viktigt att människor med olika etniska bakgrund, olika social bakgrund och olika utbildning träffas är det viktigt att människor i olika åldrar också kan umgås med varandra. Detta är ett sätt att motverka fördomar mellan generationer som kan leda till ett varmare klimat. Genom att skapa generationsövergripande mötesplatser tas ett steg mot ökad åldersintegration. Självklart är fritidsgårdar och ungdomshus viktiga mötesplatser. Men kommuner som ska anlägga nya fritidsanläggningar bör tänka över planeringen så att förutsättningar för aktiviteter för alla ålderskategorier skapas. På så sätt kan olika generationer träffas på ett naturligt och spontant sätt. En fråga har agerat i är bidragen till kulturorganisationer där bidrag endast ges om av deltagarna är . En 20-åring som spelar saxofon och är med i en orkester där av deltagarna är får alltså inte del av offentligt stöd medan en 20-åring som spelar i en orkester där är får bidrag. Detta är inte ett sätt att stödja möten över generationsgränserna. vill att regeringen ser över detta system så att en ungdom får samma ekonomiska bidrag oavsett vilken ålderskategori övriga deltagare befinner sig i. Generationsaspekterna är också viktiga att ta in när politiska beslut fattas. har förvaltarskapstanken som en viktig del av ideologin. Det innebär att äldre generationer ska ta ansvar för yngre. Jordens resurser är inte oändliga och de generationer som lever och verkar på jorden måste ta ett ansvar för att kommande generationer också ska kunna andas ren luft, dricka rent vatten och ha en god välfärd. Detta ställer höga krav inte minst när miljö- och ekonomiskpolitiska beslut ska tas. Men också i andra frågor är det viktigt att generationsaspekterna får vägas in. 4 Ungdomar, en del av världen Barn och ungdomar som växer upp är gränsöverskridare. Deras perspektiv på livet är inte eller utan snarare världen. Det ger orsak till framtidstro eftersom vi lever i en alltmer internationaliserad, global värld. Det har kommit cirka en miljon flyktingar och invandrare till . av barnen i skolan har utländskt påbrå. Den internationella världen finns alltså inte bara på TV eller i enstaka förorter, utan i de flesta ungdomars vardag. Det är en fördel för ungdomar att gå i en skola med elever från olika kulturer, med olika språk och nationaliteter. Många av regeringens resonemang när det gäller de internationella frågorna handlar om EU. Inom EU bestämmer varje land självt om ungdomsfrågorna. Däremot finns inom EU möjligheter att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. För oss är det självklart att ungdomsfrågorna måste prioriteras i det internationella arbetet. Vi vill i detta sammanhang också tillägga att internationellt arbete självfallet måste sträcka sig utanför gränser, något vi anser att regeringen glömmer bort. Ungdomar är en viktig resurs i det internationella utvecklingssamarbetet. Deras roll bör stärkas i det arbetet. Den största delen av befolkningen i tredje världen består av ungdomar. Svenska ungdomar kan medverka till att tillgodose också den unga befolkningens behov som de själva har mycket att lära. Perspektiven blir annorlunda och behoven tolkas troligen inte heller på samma sätt som när enbart äldre personer planerar och analyserar biståndsinsatser. Det finns dessutom ett klart mervärde i om man kan öka kunskaperna om och förståelsen för internationellt solidaritetsarbete hos morgondagens beslutsfattare. I takt med att världen globaliseras ökar också behoven av direkta kontakter mellan människor i olika länder. Behovet för det civila samhället att kunna bevaka och påverka det som händer i internationella fora, som får alltmer att säga till om, ökar. Det är därför uppfattning att staten genom bör stödja ungdomsorganisationernas reguljära internationella verksamhet, det vill säga deras möjligheter att ha kontakt med sina systerorganisationer i andra länder och bedriva arbete inom sina internationaler. Finansiering för att träffas och utbyta tankar och idéer med systerorganisationer får till stor del bekostas av organisationerna själva, i synnerhet om kontakterna inkluderar länder utanför EU. Barns hälsa har försämrats , såväl den psykiska som den fysiska. Alltfler utredningar visar att barn upplever sig stressade och plågas av huvudvärk och magont. Självmordsförsöken bland ungdomar i åldern ökar också. Ett fenomen som växer i omfattning är ungdomar, främst flickor, som skär sig själva för att dämpa sin ångest. Det är skrämmande att ungdomar, som borde få uppleva framtidstro och hopp, försöker ta sina liv. Även den fysiska hälsan har försämrats. Enligt har andelen överviktiga 18-åringar ökat från och andelen ungdomar med fetma har ökat från . Att vända denna negativa trend är av avgörande betydelse för hela samhället . Att göra en insats för barn och ungdomar kommer att innebära bättre folkhälsa och lägre sjukvårdskostnader till följd av färre hjärt- och kärlsjuka. Idrottsrörelsen har en viktig roll att spela såväl när det gäller barns och ungdomars fysiska som psykiska hälsa. Genom ökat idrottande kan barn få bättre kondition men även en friskare själ genom gemenskap och stimulerande sysselsättning. Här har skolan ett mycket viktigt ansvar både för att erbjuda fysiska aktiviteter men också för att väcka intresse för och sporra till vidare aktiviteter . Det finns många exempel på hur skolor utanför den schemalagda idrotten bidragit till fysisk aktivitet hos eleverna. Den svenska skolan har det näst lägsta antalet schemalagda idrottstimmar i skolan i hela , vilket manar till eftertanke. Vi hoppas att utbildningsministerns vision om mer idrottande i skolan inte bara ska bli tomt prat utan ska få reellt genomslag. Att knyta till sig olika idrottsföreningar i skolans verksamhet är en viktig uppgift i det sammanhanget. Inom alltför många idrottsgrenar och föreningar finns en tydlig elitisering av barnverksamheten. Allt högre ställda krav, hård fysisk träning med utslagning som följd kan inte bara leda till att barnen tappar lusten för idrott och fysisk aktivitet, utan även till såväl psykiska som fysiska skador. Det är oacceptabelt om lek och gemenskap får stå tillbaka för allt högre krav på prestationer och resultat redan i barnidrotten. finns det en klar trend hos unga människor att ta sin hälsa på allvar, vilket är mycket positivt. Nya gym öppnas och nya former av konditionsträning introduceras ständigt. Vi är dock medvetna om att kroppsfixering och överträning också är ett problem bland många ungdomar. som fetman ökar växer alltså antalet unga som tränar på ett osunt sätt. Det gäller att ha båda aspekterna med i bilden. Regeringen har aviserat att den snart kommer att lägga fram förslag som rör folkhälsa till . Ännu har de inte dykt upp. 5.1 Alkohol och narkotika Undersökningar och rapporter visar att alltfler ungdomar konsumerar mycket alkohol och prövar narkotika. Konsumtionen i åldersgruppen omfattar (alkohol) för pojkarna och för flickorna (2000). Vid en undersökning i av 9.000 elever i årskurs nio och gymnasiets årskurs två framkom att mer än var fjärde niondeklassare regelbundet dricker sig berusad och att var fjärde 17-åring har prövat narkotika. Vi vet att tillgången på droger och alkohol ökar. Ett växande problem är tillverkning och smuggling av illegal sprit. På olika vägar når svartsprit och droger ut även till ungdomar. Dessutom visar en mängd undersökningar att det är mycket lätt för minderåriga att köpa ut folköl eftersom kontrollen är bristfällig. Att motåtgärder måste sättas in är uppenbart, annars riskerar vi att många unga människor blir utslagna . Huvudfrågan som borde ägnas mer uppmärksamhet är varför ungdomar börjar bruka alkohol. De unga har själv på sitt ungdomsting uttryckt önskemål om att före detta missbrukare och föräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Sådana initiativ bör uppmuntras exempelvis genom att ges i uppdrag att organisera en sådan aktion. Det är också viktigt att arbetet ges kontinuitet. Det förebyggande ANT-arbetet i skolan var tidigare ett viktigt instrument. Undersökningar från senare år visar dock att många tonåringar är missnöjda med den information de fått om . Det är viktigt att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. En åtgärd skulle kunna vara att ungdomar tillsammans med vuxna själva skapar platser och tillfällen för nöje och umgänge utan alkohol. anser att det är viktigt att uppmärksamma och stödja initiativ som tas för att skapa drogfria miljöer. På det kommunala planet är det till exempel självklart att arrangemang där kommunen är arrangör eller medarrangör är drogfria. Vi vill särskilt här lyfta fram fritidsgårdarnas stora betydelse med att erbjuda en drogfri miljö för skolungdomar. Inte minst är det viktigt att dessa har öppet och tider då bruket av droger är som störst, till exempel fredags- och lördagskvällar. 5.2 Sex och samlevnad Sex och samlevnad är ett känsligt ämne som är svårt för många att prata om, inte minst gäller detta för ungdomar. Skolans undervisning har brister. Det är ett problem hur skolböckerna skildrar mäns och kvinnors roll i sexualiteten där kvinnans roll ofta beskrivs på ett ganska nedslående sätt. Även skolböckernas skildring av homo- och bisexualitet har fått skarp kritik för att vara kränkande i sin utformning. Det är viktigt att eleverna får en sund bild av sexualitet och att negativa könsroller inte cementeras liksom att inte homo- och bisexuella ungdomar på grund av rädsla och fördomar inte vågar prata om sin sexuella läggning. Föräldrarna ses inte heller alltid som de mest naturliga parterna att samtala med om detta ämne. Inte minst för killar blir ofta samtalet med kompisar tillspetsat och ytligt. Ungdomsmottagningarna fyller en viktig funktion när det gäller att ge stöd till ungdomar som har frågor och funderingar kring till exempel sexuell identitet, könssjukdomar eller relationsproblem. finns ca 200 ungdomsmottagningar i landet, vill att det i varje kommun ska finnas minst en ungdomsmottagning. av personalen på dessa mottagningar och av besökarna är kvinnor. Denna könsfördelning är mycket oroande. Att killar i princip inte har någon av samma kön att prata med är oacceptabelt. Pojkar har lika stort behov av att få samtala om och ställa frågor som rör sex och samlevnad. Om personalen utgjordes av fler män, kanske också fler pojkar skulle uppsöka verksamheten. Att ungdomsmottagningarnas personal kommer ut på skolorna och föreläser och undervisar skulle också kunna bidra till att öka tillgängligheten och därmed locka fler pojkar. Ungdomsmottagningarna måste vara öppna och tillgängliga. De får inte upplevas som stängda instanser dit man går endast om man har allvarliga problem. Antalet tonårsaborter har tyvärr ökat . Att hamna i en situation där abort upplevs som enda utvägen är utomordentligt påfrestande för alla inblandande men framför allt för kvinnan. Att behöva genomgå en abort under tonåren, som innebär så många andra påfrestningar, är än värre. Vi har tillsammans ett ansvar för att se till att så få kvinnor som möjligt behöver genomgå en abort. bör ges i uppdrag att med den handlingsplan för prevention av oönskade graviditeter som myndigheten tagit fram som grund, leda arbetet med att utveckla en nationell nollvision för tonårs- aborter. Då mycket av arbetet som rör hälsa, samlevnads- och sexualundervisning ligger under kommunernas och landstingens ansvarsområden, är det viktigt att de involveras i arbetet med att utforma och implementera nollvisionen. Att god rådgivning och subventionerade eller gratis preventivmedel finns lätt tillgängliga är en viktig faktor för att minska antalet oönskade graviditeter. Insatser för att minska antalet tonårsaborter kan inte enbart riktas mot flickorna. Tonårspojkarna utgör hälften av problematiken. Det är därför viktigt att ungdomsmottagningarna arbetar med riktade insatser för att nå ut till pojkar med information. Målsättningen i är att alla elever som går ut ska kunna klara av gymnasiets inträdeskrav. lämnar alltför många elever med icke godkända studieresultat. är det viktigt att gymnasieskolan görs till en skola för alla. Det är orimligt att alla skall läsa i samma takt och med samma ambitionsnivå. För att skapa ett flexiblare system som på ett bättre sätt tillgodoser elevers olika behov har bland annat drivit frågan om lärlingsutbildning. Detta för att de mer praktiskt intresserade eleverna ska få stimulans i skolan och få något ut av den. Men också för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, som är i stort behov av yrkeskunnigt folk. En utbyggd lärlingsutbildning skulle alltså vara positivt både för eleverna som går där och för arbetslivet. En viktig utgångspunkt för är att se varje elev som den unika individ hon eller han är. Varje elev skall i skolan få möjlighet att utveckla sin begåvning och sina intressen. vill höja studiebidraget till . Många unga är engagerade i föreningar och får där vara med och ta ansvar, erfarenheter som är viktiga i ett demokratiskt arbete. Denna kunskap ska vara meriterande och bland annat kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Ett annat konkret förslag är att göra frånvaroredovisningen differentierad, det vill säga att frånvaro på grund av till exempel elevrådsarbete redovisas särskilt. Det informella lärandet behöver uppvärderas i skolor. För att detta skall få genomslag måste det till ett nationellt initiativ. föreslår därför att regeringen får i uppdrag att återkomma till med förslag om åtgärder för att uppvärdera det icke formella lärandet. Även i skolan måste de unga ses i sitt sociala sammanhang. Hur uppfylls läroplanens intentioner om att låta varje elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet? Hur främjas förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse som motverkar främlingsfientlighet och skapar tolerans? Det är viktigt att ungdomar från alla samhällsgrupper ges tillträde till studier. Här har både attityder och ekonomiska villkor stor betydelse. är fribeloppet för lågt vilket resulterat i att studenter i högre grad än andra grupper jobbar svart. Vi har föreslagit att fribeloppet ska höjas gradvis för att avskaffas helt. Vi vill även höja bidragsdelen i studiemedlen, i ett första steg till , till av studiemedlen. Vi utvecklar vår utbildningspolitik i särskilda motioner. 6.1 Demokrati i skolan har konsekvent arbetat för ett verkligt elevinflytande. Den elev som har inflytande över sin egen studiesituation är motiverad att lära sig och att fortsätta söka kunskap. Det handlar om att visa respekt för elevens integritet och människovärde. Det är en rättighet för varje elev att i takt med stigande ålder vara delaktig i det som berör honom eller henne själv. Att eleverna ges reella möjligheter till inflytande över det egna lärandet, genom att tillsammans med läraren planera undervisningens uppläggning, är därför av stor betydelse. Enligt Analyser och utvärderingar 20002001 har den positiva tendensen vad det gäller elevinflytande avstannat och till och med minskat vad det gäller hur elever arbetar och vad som tas upp i undervisningen. Vidare visar undersökningen att eleverna har resignerat och inte vill vara med och bestämma. Allt färre vill vara med, engagera sig och ta ansvar. Det är också alarmerande att som både föräldrar och lärare är positiva till ett ökat elevinflytande är båda grupperna tveksamma till om eleverna verkligen klarar av att hantera det ansvar som krävs om elever får mer att säga till om. Dessa siffror måste leda till åtgärder bland landets skolor. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret.