ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02Fi4 · 2003-01-24 00:00:00 — med anledning av förs. 2002/03:RB3 Framställan om ändring i riksbankslagen avslår förslag att avskaffa 7 kap. 8 § riksbankslagen. föreslår att 7 kap. 8 § riksbankslagen, som ger skattemyndigheter och rätt att begära uppgifter som finns hos och som rör betalningar till och från utlandet, skall upphöra att gälla. argument är att paragrafen inte längre kommer att ha någon praktisk betydelse nu när den så kallade BOK-rapporteringen av enskilda utlandsbetalningar upphör och ersätts med enkätbaserad statistikinsamling. I och med detta anser att det då inte kommer att finnas någon ny information hos banken som dessa myndigheter kan ha behov av. RSV och anser i sina remissvar att paragrafen skall behållas respektive vara kvar i någon form eftersom det inte är klart i vilken omfattning ändå kan komma att ha information av nytta för dessa båda myndigheter. Även enkäter och olika utredningar kan vara av intresse för RSV och . Vi anser att det inte kan uteslutas att kan komma att besluta om att ta in uppgifter av värde för RSV och . Dessa myndigheter skall ha möjlighet att själva bedöma vilka uppgifter som kan vara av intresse för dem. Därför föreslår vi att 7 kap. 8 § skall vara kvar.
mot · GQ02N3 · 2003-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:24 Överlåtelse av aktier i till avslår regeringens proposition 2002/03:24. I propositionen föreslås att godkänner att samtliga aktier i det helstatliga bolaget skogsplantor AB överlåts till det likaså helstatliga bolaget . Bakgrunden till förslaget är att Svenska skogsplantor AB uppvisar en usel ekonomisk utveckling. har bolagets eget kapital urholkats allt snabbare och tvingades bolaget att upprätta kontrollbalansräkning enligt bestämmelserna i 13 kap. aktiebolagslagen. Enligt bolagets egen bedömning erfordras ett kapitaltillskott på i storleksordningen för att undvika en konkurs och genomföra sådana åtgärdsprogram att Svenska skogsplantor AB får en långsiktigt godtagbar soliditet. Det inträffade illustrerar de problem som uppkommer när staten engagerar sig i kommersiell bolagsverksamhet. Ansvaret faller på de socialdemokratiska regeringar som inte har fullföljt ambitionen riksdagsbeslut (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:353), nämligen att vid lämpligt tillfälle privatisera verksamheten. Svenska skogsplantors AB huvuduppgift har varit att producera skogsplantor i konkurrens med de stora skogsbolagens plantskolor. De senare har en viss garanterad avsättning genom sin interna försäljning medan statens bolag drabbats hårt när marknaden för skogsplantor i det närmaste halverats sedan toppåren . har Svenska skogsplantor under en följd av år byggt upp sina varulager i en fåfäng avvaktan på ett ändrat marknadsläge som aldrig inträtt. Enligt vår uppfattning bör Svenska skogsplantors AB kommersiella och ekonomiska sammanbrott nu föranleda att bolaget likvideras i enlighet med aktiebolagslagens bestämmelser. Vi utgår ifrån att det finns olika aktörer som kan vara intresserade av att efter en likvidation överta bolagets olika plantskolor. anser det vara utomordentligt viktigt att det inom landet finns en till de stora skogsbolagens plantskolor kompletterande plantproduktion inriktad på främst de mindre skogsägarna. I propositionen har regeringen emellertid inte på något sätt styrkt att detta syfte skulle kunna nås genom den föreslagna aktieöverlåtelsen. Vi ser snarare en risk för ytterligare koncentration av svensk plantproduktion om Svenska skogsplantor AB införlivas i . Mot denna bakgrund kan vi inte biträda propositionen. Avslutningsvis vill vi understryka att propositionen över huvud taget inte uppfyller de krav som enligt vår mening har anledning att ställa på förslag från regeringen. Huvuddelen av den knapphändiga propositionstexten utgörs av en historisk betraktelse över Svenska skogsplantors AB tillblivelse och tillkortakommanden. Den egentliga motiveringen till varför bolaget bör överlåtas i stället för att likvideras utgörs i realiteten av en enda mening och varken producenterna eller konsumenterna av skogsplantor har tillåtits yttra sig. Vi menar att inte skall fatta beslut på sådan grund.
mot · GQ02So17 · 2003-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av tillgången på utbildad läkarpersonal i primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting beträffande hemsjukvård, rehabiliteringsinsatser och hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till lokala överenskommelser mellan kommuner och landsting om huvudmannaskapet för primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners befogenhet att anställa läkare. Det är mycket angeläget att finna optimala former för samverkan mellan kommuner och landsting med utgångspunkt från den enskildes behov. ställer sig i huvudsak bakom förslagen i propositionen. Utarbetandet av vårdplan för utskrivningsklara patienter kan försvåras av brist på läkarresurser i primärvården. Det är därför nödvändigt att regeringen följer utvecklingen och vid behov vidtar ytterligare åtgärder för att säkerställa tillgången på utbildad läkarpersonal i primärvården. Detta bör ges regeringen till känna. kvarstår en oklar ansvarsfördelning mellan kommuner och landsting beträffande hemsjukvård, rehabiliteringsinsatser och hjälpmedel. Regeringen behöver därför göra en översyn av dessa områden och återkomma med förslag till hur denna ansvarsfördelning bör göras. Detta bör ges regeringen till känna. Den försöksverksamhet som innebar att fem kommuner övertog huvudmannaskapet för primärvården har upphört i fyra kommuner. Enligt bör det dock även efter det att möjligheten till gemensamma nämnder för kommun och landsting instiftats finnas möjligheter till lokala överenskommelser beträffande huvudmannaskapet för primärvården. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringsförslaget innebär att kommunerna inte heller i fortsättningen ges befogenhet att anställa läkare. delar uppfattningen att tillhandahållandet av läkarkompetens ska vara ett landstingsansvar. Det är dock föga sannolikt att en befogenhet att anställa läkare skulle medföra en glidning i detta ansvar. Intresset från kommunernas sida är sannolikt i allmänhet svalt, särskilt med tanke på att regeringsförslaget minskar problemen med läkarmedverkan i den kommunala hälso- och sjukvården. En flexibilitet i detta avseende har dock sitt värde såväl med utgångspunkt från det lokala självstyret som utifrån att verksamhetsutvecklingen i kommunerna gagnas av en allmän flexibilitet. Därför bör de kommuner som så önskar ha befogenhet att anställa läkare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So26 · 2003-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:35 Mål för folkhälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för att fullgöra sina uppgifter som kunskapsbas. WHO presenterade The World Health Report. I denna har man med hjälp av riskanalysmodellen kvantifierat de tio största riskfaktorerna för sjukdom och död i olika regioner i världen och angett i procent hur stor del av sjukdomsbörda och död som beror på dessa. Sjukdomsbörda och dödlighet har beräknats i s.k. DALYs (disability adjusted life years). En motsvarar ett friskt levnadsår som gått förlorat p.g.a. sjukdom eller död. Metoden innebär också att uppgifter om sjukdomars vanlighet kombineras med bedömning av den funktionsnedsättning de i medeltal ger upphov till. I i-länder ser riskfaktorerna och deras andel ut så här: Lågt frukt&grönt intag 3, Fysisk inaktivitet 3, Osäker sex 0, Detta visar att av sjuklighet och död kan förklaras av kostrelaterade riskfaktorer. Kostvanor verkar alltså ha större betydelse för hälsan än t.ex. alkohol och rökning. Tabellen visar också att dessa tio riskfaktorer kan förklara av sjuklighet och död i västvärlden. Det betyder att om man kan förändra dessa tio i positiv riktning så kan stora effekter på folkhälsan uppnås. I propositionen Mål för folkhälsan lämnar regeringen förslag till ett nationellt folkhälsomål, nämligen att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Regeringen har tagit fram elva målområden för det samlade folkhälsoarbetet, varav ett är Goda matvanor och säkra livsmedel. För att få en förändring av svenska folkets matvanor i positiv riktning krävs insatser av en mängd olika aktörer och av olika typ. roll i detta omfattande och breda arbete är framför allt att fungera som kunskapsbas när det gäller näringsinnehåll i livsmedel (livsmedelsdatabas), svenska folkets matvanor (kostundersökningar), vad som styr matvanor (beteendestudier) och näringsbehov (närings- och kostrekommendationer). Sådan information och kunskap är absolut avgörande för att andra aktörer skall kunna agera på ett adekvat sätt i arbetet för bra matvanor. har inte resurser för att kunna utföra dessa uppgifter på ett tillfredsställande sätt. En satsning på dessa områden skulle avsevärt bidra till att stärka folkhälsoarbetet genom att andra aktörer fick fler och säkrare uppgifter att bygga sitt arbete på.
mot · GQ02So27 · 2003-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:35 Mål för folkhälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att med utgångspunkt i de av regeringen i propositionen angivna folkhälsomålen sänka och harmonisera skattesatserna för alkoholinköp i . I regeringens proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan görs en genomgång av alkoholpolitiken i målområde 11: Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och doping samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. Regeringens linje handlar emellertid främst om förebyggande insatser. Oavsett hur viktiga dessa än är, kan man inte bortse från realiteter i dagens konsumtionsmönster. Problemet med regeringens handlingsplan är att den inte belyser den förändrade situation som tillkomsten av och EUs förändrade införselreger skapat i och framförallt i . En betydande ökning av införsel av sprit, öl och vin har kunnat noteras, och detta har dessutom fått en effekt som är rakt motsatt mot vad regeringen säger sig förespråka: Importen leder till att människor för in mer alkohol för sin konsumtion än vad som annars skulle ha varit fallet. Den ekonomiska vinst som görs på transporten över från och är en drivkraft som ökar både den illegala och den lagliga konsumtionen. Till detta kommer ett motsvarande mönster vad gäller trafiken från . Uppgifter finns om att ungefär hälften av all sprit svenskarna konsumerar inte finns med i den vanliga alkoholstatistiken. Den kan vara illegalt tillverkad, smugglad eller lagligt införd av privatpersoner. ökade införseln av alkoholvaror , till motsvarande ren alkohol per person. Enligt uppgift från SoRAD, research on alcohol and drugs vid , står resandeinförseln för av den totala alkoholkonsumtionen i . Resandeinförseln av alkohol till sker främst från två länder, och , av den totala införseln. Privatinförseln fortsätter också att öka, och enligt SoRAD beräknas den totala införseln ha ökat januariaugusti 2002. beräknas exempelvis 48 öl ha införts i landet. aviserades också en sänkning av den danska skatten på alkohol. Detta är ytterligare ett skäl för att ompröva den nuvarande politiken. Om skillnaden ökar ytterligare från de redan kritiska nivåerna nås till slut en punkt där Systembolagets monopolställning överhuvudtaget inte kan motiveras. Denna problematik berörs överhuvudtaget inte i propositionen, vilket är allvarligt. Eftersom det kan konstateras att de av regeringen uppsatta folkhälsomålen hotas av den ovan beskrivna ökningen av mängden alkohol som införs till måste skattesatserna därför sänkas. Det är ett faktum att Systembolagets egen statistik visar att konsumtionen av importerad alkohol ökar i landets södra regioner. Parad med det faktum att den danska skattesatsen kommer att sänkas från , gör detta en omedelbar justering av den svenska skattesatsen absolut nödvändig. Faktum är att en harmonisering av alkoholskatten till den danska nivån är den lämpligaste åtgärd som kan vidtas.
mot · GQ02So29 · 2003-01-24 00:00:00 — För att förslagen skall bli verklighet avsätter vi sammanlagt utöver vad regeringen anslagit för kommande treårsperiod till rättsväsende, tull och preventivt upplysningsarbete. Vi vill för det preventiva upplysningsarbetet mot narkotika avsätta extra för ANT-upplysning till barn, ungdomar och skolpersonal. ANT-undervisningen har varit lågprioriterad och inte ens förekommit i alla skolor. Brister i personalens kunskaper om droger, men också oklarheten om skolans ansvar har bidragit till detta. Så kan det inte fortsätta. Regeringen föreslår att forskning och metodutveckling skall vidareutvecklas. Långsiktigt sett ligger den stora potentialen för förbättrad hälsa i nya landvinningar på bland annat det medicinska området. En koncentration och samordning av resurser bör därför ske. Organisatoriskt finns skäl att fråga sig om en optimal lokalisering av verksamheter föreligger. har haft en god förmåga att överföra vetenskapliga resultat till diagnostiska metoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel. Inom läkemedel och biomedicin befinner sig i den internationella forskningsfronten. Detta är också ett område som kan få helt epokgörande betydelse. håller dock på att tappa sin ledande roll inom klinisk forskning. Återväxten av forskare måste tillgodoses om kreativa forskningsmiljöer av internationell klass skall kunna upprätthållas. står inför ett generationsskifte där betydande delar av de etablerade forskarna går i pension . ökar de svenska företagens benägenhet att investera i forskning utomlands. För att ge maximal kraft åt ansträngningarna att ligga i den medicinska och biomedicinska forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt efter amerikansk förebild. och hälsa skall kraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupa forskningen inom olika discipliner med anknytning till hälsa och sjukvård i vid mening. Vad beträffar menar vi att det statliga engagemanget kraftigt bör minska till förmån för regionalt och lokalt folkhälsoarbete. Erfarenheten visar att det är nära människors vardag som störst möjligheter till framgångsrik information ges. Inte minst viktigt är detta när det gäller äldres sociala kontaktnät, fysisk aktivitet och kostintag. Erfarenheten visar att det ger störst möjligheter till framgång. Följaktligen bör institutet avvecklas. Ny tillsynsmyndighet säkrar kvaliteten Skilj ut roll som utvärderare, metodutvecklare och kvalitetssamordnare från den rena tillsynsfunktionen. Tillsammans med länsstyrelsernas tillsynsdel bör dessa båda tillsynsenheter sammanfogas till en ny, stark och fristående myndighet. De båda lagarna SOL och hälso- och sjukvårdslagen bör i samma syfte sammanföras till en än mer verkningsfull lag.
mot · GQ02Bo7 · 2003-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:33 Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barns arv och gåvor om de är förenade med villkor när det gäller dispositionsrätten ej skall påverka bostadsbidraget. Vi i är i grunden positiva till förslaget i propositionen, även om vi anser att bostadsbidraget måste tas bort då det är ett selektivt bidrag. Grupper med särskilt stor försörjningsbörda, bland annat barnfamiljer, bör istället kompenseras genom höjt generellt barnstöd och sänkta inkomstskatter. På en punkt i propositionen har vi dock invändningar. Förslaget omfattar ej förmögenhet i form av arv eller gåva. Regeringen menar att den avser göra en samlad inventering av förmögenhetsbegreppet och anser att detta ligger utanför det remitterade lagförslaget. anser att regeringens inställning i denna fråga är problematisk. Vad gäller skadestånd regleras detta i propositionens lagförslag men fortfarande kvarstår problemet med att barn som t ex fått ett arv eller gåva (och därmed uppvisar en förmögenhet) påverkar familjens bostadsbidrag även om pengarna p g a villkor ej kan disponeras. Dagens familjebildningar ställer utökade krav på lagstiftning och regelverk. Familjer består ofta av både hel- och halvsyskon. Situationer har uppstått där barn får arv eller gåva utan dispositionsrätt från (vid arv, avliden) förälder eller släkting men där barnet ej har tillgång till pengarna förrän barnet är myndigt. Genom att bostadsbidraget sänks medför detta att barnet ifråga får försörjningsansvar för hela familjen inkl övriga barn. Ett annat exempel är familjer där föräldrarna separerat samt där pappan gett barnet en gåva. Detta påverkar det bostadsbidrag som mamman (hans f.d. maka) uppbär trots att barnet ej kan disponera pengarna. En konsekvens som sätter den drabbade föräldern i en svår ekonomisk situation.
mot · GQ02Bo8 · 2003-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:33 Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen återkommer med förslag om ändring i lagen om bostadsbidrag. I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (1993:737) om bostadsbidrag i syfte att förbättra situationen för familjer där barn tillerkänns ersättning med anledning av kroppsskada eller kränkning. Ändringarna innebär att sådana ersättningar inte ska påverka familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. Det är bra att regeringen agerar skyndsamt för att rätta till de problem som förevarit. konstaterar vi att regeringen inte agerar med samma beslutsamhet när det gäller andra problem vid beräkning av bostadsbidrag. Barn som vid en förälders död erhåller ersättning som är låst genom förbehåll hamnar också i en omöjlig situation eftersom den efterlevande förälderns bostadsbidrag påverkas av barnens förmögenhet. Detta trots att pengarna är låsta tills barnen uppnår en viss ålder. Den efterlevande föräldern har alltså ingen rådighet över pengarna. Problemet har uppmärksammats och regeringen har hävdat att det pågår ett arbete för att lösa problemet. Vi menar att det vore lämpligt att lösa även detta problem i samband med den föreslagna ändringen i lagen om bostadsbidrag. Vi ser en möjlighet att lösa det , nämligen att lagstiftar direkt, utan proposition från regeringen. Det torde emellertid behövas vissa överväganden som troligen fordrar att regeringen återkommer till med förslag om ändring i lagen om bostadsbidrag som löser ovan relaterat problem. Ett sådant förslag bör lämnas till .
mot · GQ02Fi5 · 2003-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta finansieringsprincipen i processen inför folkomröstningen om införande av euron. gjordes en överenskommelse mellan och där finansieringsprincipen formulerades klart och tydligt. Staten skulle i fortsättningen ekonomiskt reglera nya och ändrade regler som påverkar det kommunala skatteunderlaget och det kommunala utgiftstrycket. Den uppgörelsen gäller fortfarande och bör därför beaktas i den process som föregår folkomröstningen om EMU . Innebär den folkomröstningen ett ökat kommunalt utgiftstryck, är det statens ansvar att reglera det ekonomiskt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GQ02Fi6 · 2003-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron beslutar, med ändring av lagförslaget i regeringens proposition, att lagen om folkomröstning om införande av euron, 1 §, tredje stycket, skall lyda: Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU? partier har efter överläggningar kommit överens om att en rådgivande folkomröstning om inträde i Ekonomiska och monetära unionens, EMU:s, tredje steg skall hållas . Partierna enades också om ramar för kampanjbidrag, rösträtt m.m. I dessa delar lägger nu regeringen fram lag- och budgetförslag, som vi biträder. Vid partiöverläggningarna kunde dock inte enighet nås i den centrala frågan om folkomröstningsfrågans formulering. Att det förslag som regeringen nu förelägger endast stöds av de partier som förordar ett inträde i EMU, medan nej-partierna är kritiska, redovisas inte i propositionen. I propositionen anförs att det finns inte anledning att utforma röstsedlarna på ett sådant sätt att de anger varför väljaren säger ja eller nej. Mot detta finns inget att invända. Men minst lika viktigt är att omröstningsfrågan utformas på ett sådant sätt att den uppfattas som neutral och rättvisande och inte gynnar den ena eller andra sidan. Vi menar att den formulering som regeringen föreslår Anser du att skall införa euro som valuta? uppenbart syftar till att gynna ja-sidan. Hur stor denna effekt är kan självfallet inte beräknas, men redan det att frågeställningen kan kritiseras på denna grund riskerar att leda till ett ifrågasättande av folkomröstningens legitimitet. Kritiken mot EMU handlar om mycket mer än namnet på vår valuta. Ett deltagande i innebär inte bara att byter valuta, utan också att vi underordnar oss en penningpolitisk, och indirekt finanspolitisk, regim som skall stå fri från demokratiska beslut och politisk påverkan. Den svenska läggs ner och underordnas i . Den formulering av folkomröstningsfrågan som regeringen valt är uppenbart utformad för att förminska beslutets innebörd och konsekvenser. Valutan euro antas vara mindre skrämmande än valutaunionen EMU. Folkomröstningsfrågan kan självfallet inte korrekt spegla inträdets alla aspekter, men en mera rättvisande frågeställning vore: Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU? bör besluta att den av regeringen föreslagna lagen ändras i enlighet med detta.