ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub255 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbildning och forskning i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och måste få fasta forskningsresurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett Campus . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skånska skolor borde undervisa i skånsk/dansk historia samt i danska språket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som centrum för svenska functional food-produkter och livsmedelsforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hantverksutbildningsprojekt i . Den kanske viktigaste jämlikhetsfrågan är lika möjlighet till utbildning. Utbildning är inte längre en fråga för enbart unga. Samhället kräver en kompetensutveckling och kontinuerlig vidareutbildning. Vi vill fortsätta att bygga ut och . Båda högskolorna måste dessutom få fasta forskningsresurser. Kommuners utveckling är i hög grad beroende av vilken utbildningsnivå invånarna har. Utbildningssäten drar till sig fler med högre utbildning, vilket gör att företag som behöver välutbildad arbetskraft söker sig dit. Ett Campus liknande Campus , med en egen unik utbildningsprofil, skulle kunna vara ett lyft för hela utveckling. Integrationen mellan och går framåt, även om vi skulle önska en snabbare integration för en ännu bättre tillväxt i . Den kulturella, historiska och språkliga förståelsen mellan våra båda delar av regionen är inte alltid så god. För ökad förståelse bör det kulturella utbytet med utökas, och skånska skolor borde undervisa betydligt mer i skånsk/dansk historia samt i det danska språket. Kostens betydelse för vår hälsa uppmärksammas alltmer. har genom jordbruksprodukter stor betydelse inom livsmedelssektorn. har regionen gjort sig känd inom functional food-produktionen. och högskolorna i sysslar även med forskning inom livsmedelsområdet och regionen har många etablerade företag inom livsmedels-, läkemedels- och kemiindustrin. Därför bör fungera som kommunikatör och representant för svenska Functional Food-produkter samt utvecklingen inom livsmedelsforskning och nationella resurser tillföras denna viktiga framtidssektor. Bristen på hantverkare är märkbar i hela landet och kommer att förvärras . I finns genom närheten till en unik möjlighet att ta tillvara de goda erfarenheter av hantverksutbildning som detta land har. Därför föreslår vi att blir ett försöksområde avseende hantverksutbildning. Denna utbildning bör ske i ett nära samarbete mellan näringsliv, branschföreträdare och parterna på arbetsmarknaden samt danska aktörer inom yrkesutbildning. Nationella medel behöver tillföras detta projekt som kan ge hela inspiration till nya modeller för hantverksutbildning.
mot · GR02Ub256 · 2003-10-07 00:00:00 — Statsbidrag för pedagogisk utveckling av skolväsendet och barnomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidrag för pedagogisk utveckling av skolväsendet och barnomsorgen. Enligt förordningen (1998:1636) om vissa statsbidrag för utveckling av skolväsendet och barnomsorgen får lämna bidrag till kostnader för pedagogiska insatser. Bidraget har funnits , och det infördes med startandet av pedagogiskt utvecklingsarbete för finskspråkiga elever, s.k. PUFF-verksamhet. Bidragets syfte var tidigare tydligt: att främja kommuners och fristående skolors utvecklingsarbete för finskspråkiga barns och ungdomars tvåspråkighet och identitet. Bidraget lämnades till olika projekt för att utveckla det pedagogiska arbetet och var öronmärkt med bestämd storlek i regeringens budget. Efter ändringen i 2 §, som infördes och trädde i kraft , utvidgades rätten till detta bidrag att omfatta även nationella minoritetsspråk, svenskundervisning av elever i gymnasieskolan och andra utvecklingsinsatser inom skolan och barnomsorgen. Innan ändringen infördes hade ensidigt börjat tillämpa en egen praxis, vilket gjorde att fler och fler av de ansökta projekten för finskspråkiga klasser/elever avslogs. Till slut var det nästan omöjligt att få något bidrag och när man kontaktade ansvariga tjänstemän på fick man inte någon klarhet om av vilken anledning dessa projekt avslogs. Konsekvensen av detta blev att allt färre finskspråkiga klasser eller privata skolor ansökte om dessa pengar eftersom man ändå inte fick något. fördelas bidragen av Myndigheten för skolutveckling. Den ursprungliga målgruppen för detta bidrag känner en stor besvikelse över att ambitioner och bra idéer aldrig var tillräckligt bra för att få något bidrag. Vi vill därför att regeringen förtydligar till myndigheten vad som står i myndighetsdirektiven angående statsbidrag för pedagogisk utveckling av skolväsendet och barnomsorgen.
mot · GR02Ub257 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagar och förordningar där det klart framgår att om elever måste bo inackorderade på skolorten skall inackorderingstillägg utgå. Enligt () är inackorderingstillägg en form av studiehjälp för studerande vid t ex folkhögskola, fristående gymnasieskola eller riksinternatskola och ett bidrag för kostnader för boende och hemresor. För att få inackorderingstillägg krävs att den studerande inte kan gå motsvarande program eller nationell inriktning på hemorten. Vad CSN inte tar hänsyn till är om eleven valt en skola för att den arbetar med en annan pedagogik eller som inom utrymmet för valbara kurser eller individuella val erbjuder kurser som inte finns på hemorten. Enligt vår mening innebär ett sådant ställningstagande att alltför många elever redan vid ansökan till t ex gymnasiet inte får möjlighet att gå den utbildning som leder till det yrke de helst vill utbilda sig för. Många elever är väl medvetna om sitt yrkesval och ett avslag om inackorderingstillägg kan helt spoliera deras framtid. Ex 1: En elev söker till en skola för att utbilda sig till florist. Utbildningen finns inte på hemorten men vid en skola där eleven måste vara inackorderad. CSN avslår ansökan om inackorderingstillägg med motiveringen att hemkommunen har en hantverksutbildning. Problemet är att den inte inrymmer floristutbildning utan tapetserarutbildning. Någon skillnad mellan en stoppad möbel och en växt existerar tydligen inte. Ex 2: En elev söker till en naturbruksutbildning med inriktningen djur. Denna utbildning finns ej på hemorten. CSN avslår ansökan med motiveringen att det finns ett naturbruksgymnasium på hemorten. Problemet här är att någon utbildning för djurskötsel ej finns utan inriktningen baserar sig på skog. Någon skillnad mellan en skogstraktor och en ko existerar ej. I de fall då klagan gjorts hos har svaren blivit att gymnasieprogrammen inte i väsentlig grad skiljer sig från varandra! Det måste till en ändring i de lagar och förordningar som bl a reglerar inackorderingsstödet så att inte elever blir utestängda från utbildning i det yrke de vill arbeta inom. Från riksdag och regering talas det allmänt positivt om elevernas fria val. Det blir tyvärr för många en utopi
mot · GR02Ub259 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får platser/resurser motsvarande det antal studenter som söker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge universitetsstatus. Södra delen av har länge varit underförsörjd beträffande högskoleplatser. Andelen studenter som går vidare till högre studier har legat lägre i den södra delen av än i den norra. Det finns naturligtvis många orsaker till detta, men det går inte att komma ifrån att närheten till ett universitet eller en högskola har haft stor betydelse i sammanhanget. Därför var tillkomsten av 1996 en milstolpe när det gäller både att öka antalet högskoleplatser i och att ge förutsättningar för utveckling av den . En stor del av studenterna vid kommer från och många kommer från . Tillkomsten av får därför ses som ett viktigt första steg och ett trendbrott. Det behövs dock väsentligt fler utbildningsplatser på högskolenivå i den södra delen av . Satsningarna på och på de södra länskommunernas befintliga utbildningar på högskolenivå måste fortsätta. Ytterligare utbildningsplatser och forskningsresurser måste tillföras . Det är angeläget att får universitetsstatus. är nämligen med sitt befolkningsunderlag på närmare två miljoner människor tillräckligt stor för att utöver kunna rymma ännu ett universitet. Ett nytt universitet med en flervetenskaplig struktur har förutsättningar att bli ett spännande tillskott i den kompetenskrävande utmaning står mitt uppe i. Självfallet måste få platser/resurser som motsvarar antalet studenter som söker. Uppbyggnaden av ett nytt universitet är ett långsiktigt åtagande. har sedan starten haft visionen om att bli universitet. har av lärarna vid disputerat. Den mycket höga andelen disputerade lärare har starkt bidragit till att skapa en universitetskultur på högskolan. Forskarutbildning bedrivs dessutom redan, men rätten att utfärda doktorsexamen tillkommer endast universitet. arbetar således aktivt med att uppfylla de krav som ställs för att uppnå universitetsstatus. Den ligger dessutom mycket bra till för ett utvidgat internationellt samarbete och då främst inom . har lämnat in en ansökan till regeringen om att få universitetsstatus. Enligt uppgift tycks utbildningsministern ha stoppat alla ansökningar med motiveringen att det inte är aktuellt med fler universitet. Regeringen har därför inte remitterat högskolas ansökan till . Vad jag förstår innebär detta att ärendet ligger hos . Jag anser att om en högskola uppfyller kraven för att få universitetsstatus och ändå inte får det ger detta en mycket märklig och negativ signal till den sökande högskolan. Regeringen bör därför skyndsamt handlägga ansökan och därmed ge universitetsstatus.
mot · GR02Ub260 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldela vetenskapsområdet teknik. beslöt högskolans styrelse att sträva mot universitetsstatus. Ett första etappmål skulle vara att få rätten till vetenskapsområdena teknik respektive humaniora och samhällsvetenskap. har spetsforskning av nationellt intresse inom sina nischområden. Området samhällsbyggnad ger goda exempel geografiska informationssystem, energi och inneklimat, materialteknik, för att nämna några. Det är även av nationellt intresse att kunna utnyttja den handledarkompetens som finns vid för att öka produktionen av forskarutbildade. har varit framgångsrik i att knyta till sig avancerade forskarmiljöer av nationell och internationell betydelse som, Byggd Miljö i och . Från ett regionalt perspektiv finns flera goda skäl till varför bör få egen forskarutbildning. Ungdomarna i och studenterna vid bör ha samma möjligheter som ungdomarna i landet i stort att skaffa sig en forskarutbildning. En egen forskarutbildning skulle också kunna stimulera högutbildade ungdomar att söka sig till eller stanna i regionen samt intressera högteknologiska företag för att etablera sig här. Ytterligare ett mycket starkt skäl till att vilja ha vetenskapsområdet teknik är att det skulle stärka framtidstro och självmedvetande i regionen och kunna bidra till nyföretagande och företagsetableringar. Utvecklingen av Gävleborgsregionen skulle gynnas av en egen forskarutbildning. Såväl ur ett nationellt som ur ett regionalt perspektiv finns mycket goda skäl att tilldela vetenskapsområdet teknik.
mot · GR02Ub261 · 2003-10-07 00:00:00 — Regler för återbetalning av studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte göra studenter som på fulltid arbetar kåraktivt återbetalningsskyldiga under fullgörandet av sina studentkårsuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett uppehåll i studierna för att fullgöra ett kåruppdrag inte vid senare tillfälle skall innebära att studenten mister den långa återbetalningsdispensen. Kåraktiva studenter tar studieuppehåll för att jobba med studentfrågor och de flesta får ett arvode i samma storlek som studiemedlet. I samband med införandet av det nya studiemedelssystemet har förändringar för återbetalningsregler på lånedelen av studiemedel införts som kan ställa till med allvarliga problem för studenter som jobbar kårfackligt. Enligt studiestödslagen (1999:1395) börjar återbetalningen av studielån vid ingången av det kalenderår som infaller tidigast efter det att låntagaren senast hade studiestöd. För studenter som arbetar heltid på kåren börjar uppdraget vanligtvis och dessa studenter blir således återbetalningsskyldiga i januari året därpå, det vill säga för sitt uppdrag, trots att de ännu inte avslutat sina studier. För att lösa problemet registrerar sig många kåraktiva på kurser som de sedan inte deltar i och tar studiemedel, för att därmed räknas som studenter och skjuta upp återbetalningen. Detta skapar problem för högskolorna som betalar studieplatsen trots att den inte utnyttjas. Den kåraktive förlorar också av det totala antalet studieveckor som är studiemedelsberättigat. Ett ytterligare problem som uppkommer för kåraktiva är de regler som säger att har man en gång haft uppehåll i studierna gäller inte start av återbetalning utan återbetalning krävs direkt efter avslutade studier. Möjligheten till utan återbetalning kan vara mycket viktig för att möjliggöra investeringar i början av en persons yrkesliv. Mot ovanstående bakgrund föreslår jag att studiestödslagen ändras så att studenter som på fulltid arbetar kåraktivt inte ska omfattas av återbetalningsskyldighet för sina uppdrag. Jag föreslår också att ett uppehåll i studierna för att fullgöra ett kåruppdrag inte vid senare tillfälle innebär att studenten mister den långa återbetalningsdispensen.
mot · GR02Ub262 · 2003-10-07 00:00:00 — Skapandet av ett forskningsråd inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en nedläggning av EU:s ramprogram för forskning och i stället verka för inrättandet av ett europeiskt forskningsråd. bör stödja en ny europeisk forskningspolitik där man lägger ner EU:s nuvarande förlegade ramprogram som har stora brister. Framför allt är det en alldeles oproportionerligt stor administrativ apparat att söka EU-anslag ur ramprogrammen. Vidare är det dålig insyn och av politiker alltför styrd forskningsinriktning i stället för fri konkurrens mellan olika forskare. Detta gagnar inte den fria forskningen. I stället behöver ett nytt system skapas med mycket större inflytande från forskarna själva. Vi behöver ett europeiskt forskningsråd för att stödja grundforskning som fördelar forskningsmedel med peer review-system. Detta europeiska forskningsråd kan samverka med befintliga strukturer såsom EMBO, , m.m.
mot · GR02Ub263 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftigt öka medlen till , stärka fakultetsanslagen och låta forskarsamhället själva bedöma inom vilka områden specifika satsningar ska göras. Kraftig ökning av forskningsanslagen till ! Universitetens frihet och möjligheterna till styrning av den egna utvecklingen minskar ständigt. De forskningsmiljöer som finns på våra universitet har blivit starkt försämrade genom en urholkning av basanslagen . De medel som kommer från statligt håll räcker inte till på långa vägar och finansiering utifrån olika stiftelser och näringslivet blir alltmer betydelsefull för att grundforskningen ska kunna överleva. Genom detta blir också forskningen mer känslig och konjunkturberoende. Många forskare med hög kompetens väljer att fly från till andra länder. Där finns det ofta en bättre, större och mer stabil finansiering för att kunna bedriva spetsforskning på ett mer långsiktigt sätt. Vidare har en konsekvens blivit att de som är mest forskningsaktiva finansierar sin forskning med till största delen externa anslag. I har vi statliga universitet. Ett minimikrav är väl då att staten svarar för lärarlöner, så att en långsiktig och förutsättningslös forskning kan bedrivas av nyfikna och fria forskare? I socialdemokraternas finns det snart inte ens tillräckliga medel vare sig för att kunna bedriva fri forskning eller till några lektor-eller professorlöner. ska målet med att ska studera vid högskola/universitet uppfyllas och man frågar sig hur detta ska bli verklighet? Med dagens kraftigt nedskurna resurser har tvingats att prioritera sina satsningar på grundvetenskaplig forskning, och måste avslå ett mycket stort antal ansökningar. Allra tuffast är situationen för kliniker som forskar, dessa är en ytterst liten skara som lyckas att få medel från . Detta resulterar i slutänden i en negativ spiral, där den kliniska forskaren i ännu mindre grad lyckas med att få externa anslag.
mot · GR02Ub265 · 2003-10-07 00:00:00 — Studiemedel vid universitets filial i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra studiemedelssystemet vid institutioner utomlands. Det är viktigt att svenska studenter kan få ekonomiska möjligheter att studera vid utländska universitet och att studenter från andra länder får erfarenheter och kunskap från svenska universitet. Svenska studenter finansierar oftast sina studier med de studiemedel som svenska staten administrerar via , . förlade en av sina institutioner till i . Studenter som vill studera där söker då till men kommer att bli antagna vid i . Studenterna sägs då läsa vid ett svenskt universitet och därför inte bedriva sina studier utomlands. Detta får till följd att den studerande inte får samma studiemedelsbelopp som den som sökt och antagits till samma utländska universitet genom exempelvis ett utbytesprogram. Det är av stort värde att fler studenter får möjlighet att studera i andra länder men då borde det ske på samma ekonomiska villkor oavsett på vilka grunder de antagits. Alla svenska studenter bör få en rättvis studiefinansiering, så det är angeläget att vara generös med möjlighet till dispens . Studiemedelssystemet bör därför ändras så att studenter som ej själva kan finansiera sina studier inte missgynnas då de valt att studera vid sitt eget universitets utlandsfilial.
mot · GR02Ub266 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett svenskt initiativ för att möjliggöra en gränsöverskridande utbildning också på grundskolenivå. fick en elev av en kommun i avslag på sin ansökan om att få ta kostnaden för sin undervisning, den så kallade elevpengen med sig till Det är en inte helt ovanlig företeelse att elever går i annat lands skola speciellt om man bor nära ett annat nordiskt land. Varje kommun har möjlighet att inom gällande kommunalrättsliga ramar träffa avtal med en kommun i utlandet om samarbete beträffande utbildning. Någon reglering motsvarande den överenskommelse om nordisk utbildningsgemenskap (SKOLFS 1993:14) som finns på gymnasieskolans område existerar inte på område. I ett svar på en fråga (2001/02:1533) av undertecknad ansåg utbildningsminister att situationen beträffande gränsöverskridande utbildning i närmare bör undersökas för att se om det finns skäl att överväga en särskild reglering även på område.
mot · GR02Ub267 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad kunskap om ADHD/DAMP tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskapsnivån inom alla berörda yrkesgrupper måste höjas kring neuropsykiatriska funktionshinder, t ex ADHD/DAMP. Det europeiska (2003) sätter fokus på tillgängligheten för och kampen mot diskriminering av handikap. Ett neuropsykiatriskt handikapp kan ses som ett dubbelt handikapp. Man ser inte handikappet utanpå, vilket kan förvärra diskrimineringen av personen. Utvecklingsneurologiska störningar som ADHD och DAMP avser tillstånd hos barn med avvikande utveckling och/eller generella inlärningssvårigheter. Obehandlad DAMP och ADHD har tyvärr en ganska dyster prognos. Många obehandlade och missförstådda pojkar med ADHD växer upp och är närmast predestinerade till ett kriminellt och våldsamt liv. Missbruk är mycket vanligt, eftersom det fungerar som ett slags självmedicinering. Fick alla barn med dessa störningar den hjälp som finns tillgänglig skulle våra fängelser kanske inte vara lika överfulla. Fick alla vuxna omkring dessa barn den kunskap som finns tillgänglig, t ex i form av kunskapsöversikt, skulle mycket vara vunnet: att förstå problematiken, att lära sig metoder som underlättar för barnen, att som vuxen sluta med att moralisera över barnens funktionshinder, som naturligtvis inte har med vare sig dumhet eller dålig uppfostran att göra, utan med bristande funktioner i hjärnan. Det är möjligt att identifiera barn med neuropsykiatriska och utvecklingsneurologiska tillstånd tidigt under deras skolgång med relativt enkla undersökningsinstrument. Med kunskap om den dystra prognos som tidigare studier av till exempel ADHD visat, finns alla skäl att utveckla omhändertagandet av denna stora grupp barn såväl inom sjuk- och hälsovård som inom förskola och skola. har en unik kompetens inom området och, möjligheterna att förstå frågor om arv och miljö liksom hjärna och beteende beror av fortsatt framgångsrik forskning. De kunskaper som sammanställts i kunskapsöversikt om adhd hos barn och vuxna, och som därmed utgör en kraftfull markering från statens sida, måste spridas och ligga till grund för ett förbättrat omhändertagande av dessa grupper. Det är viktigt att förskola, skola, utbildningsinstitutioner, barnavårdscentraler, läkarstationer, sjukhus m fl tidigt får kunskap. En förstående och stödjande omgivning kan förhindra att funktionshindret utvecklas till ett allvarligt handikapp. Okunskapen kan leda till felaktiga beslut, felaktig behandling och orättvis eller kränkande särbehandling. Kunskapen måste öka i samhället om de olika funktionsnedsättningarna, vilka konsekvenser de kan föra med sig och hur de kan kompenseras. Ett första steg till förbättrad kunskap, och en möjlighet till attitydförändring till dessa funktionshindrade för att underlätta deras vardag, vore att sända ut rapporten till alla tänkbara instanser. Att översätta rapporten till mer lättläst svenska kan vara en annan väg. Det kan också ske genom att producera utbildningsmaterial för olika ändamål: förskola, grundskola, gymnasier, lärar- och vårdutbildningar m fl. Kunskap är nyckeln till förändrade attityder.