mot · GR02Fi260 · 2003-10-07 00:00:00 — Strategi för minskade inkomstklyftor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategi för att minska inkomstklyftorna. presenterades den stora inkomstfördelningsundersökningen 2001 (HEK) som visade att inkomstspridningen 2001 var den högsta som uppmätts sedan SCB började med mätningar av inkomstfördelningen . Det är synnerligen oroande. En internationell jämförelse visar dock att tillsammans med fortfarande hade den minsta inkomstspridningen. Trots det måste de ökande ekonomiska klyftorna tas på största allvar och regeringen vidta nödvändiga åtgärder. De flesta har fått det bättre i . Välfärden har förbättrats, men har de mest förmögna ryckt ifrån och klyftorna har därmed ökat. Socialdemokratisk politik ska vara inkomstutjämnande, inte endast välståndsförbättrande, varför det är viktigt att regeringen utformar en strategi för att förhindra en fortsatt ökad inkomstspridning. Inkomstspridningen, som visar på hur stora skillnaderna är mellan hushåll med låga och höga inkomster, ökade . hade den tiondel av hushållen som hade de högsta inkomsterna av de totala inkomsterna. Spridningen av hushållens inkomster och har i mycket hög grad påverkats av utvecklingen av kapitalvinster, främst försäljning av aktier och aktiefonder. Utvecklingen har visat att när kapitalvinsterna har stigit så har även inkomstspridningen ökat. Förklaringen är att finansiella tillgångar är mycket ojämnt fördelade bland hushållen och främst påverkar hushållen med de högsta inkomsterna. Men det allvarligaste med mätningen är att även när kapitalvinster undantas från inkomsterna var inkomstspridningen 2001 fortfarande den högsta som uppmätts sedan SCB började med mätningar av inkomstfördelningen . till uppmättes en minskad spridning av inkomsterna. Det var en fortsättning på en trend mot jämnare inkomstfördelning som påbörjades och som också kan mätas i andra inkomstdata än de som SCB svarar för. vände emellertid trenden och inkomstspridningen ökade. SCB-undersökningen 2001 visar på den förbättrade situationen för barnfamiljer. De var en av de grupper som fick sänkta inkomster lågkonjunktur. Återhämtningen påbörjades 199697, och först hade barnfamiljerna en inkomstnivå som låg över nivån . Utvecklingen med förbättrade inkomstnivåer för barnfamiljer fortsatte . Det är främst sammanboende barnfamiljer som kunnat förbättra sin inkomstnivå. Ökningen var för sammanboende barnfamiljer, och jämfört med var inkomstnivån högre. Ensamstående med barn har också förbättrat sin inkomstnivå men inte alls i samma utsträckning som de sammanboende barnfamiljerna. ökade inkomsten för ensamstående med barn . har inkomsten ökat med . När man jämför olika hushållstyper är inkomstnivån lägst för ensamstående med barn. hade ensamboende den lägsta ekonomiska standarden, men hade de lämnat över den sista platsen till ensamstående med barn. Det finns en bred enighet om de högt satta målen i för en jämn fördelning av den ekonomiska välfärden och ett bra skydd för ekonomiskt utsatta. När utvecklingen i över tiden studeras framkommer att inkomstskillnaderna ökat , ett nytt växer sakta men säkert fram. För att bedöma vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas krävs att orsakerna till den observerade utvecklingen kartläggs. Regeringen följer kontinuerligt denna utveckling i de fördelningspolitiska bilagorna till budget- och de ekonomiska vårpropositionerna. Dessa bilagor är dock otillräckliga. Analyserna visar att det är i toppen av inkomstfördelningen som de största förändringarna har skett. Det är de med höga eller mycket höga disponibla inkomster som ökat sina inkomster i förhållande till resten av befolkningen. Regeringens fördelningspolitiska ansträngningar inriktas på att utjämna människors förutsättningar till en trygg försörjning. Den viktigaste inkomstkällan är för det stora flertalet den egna arbetsinkomsten. Regeringens mål om att av befolkningen i arbetsför ålder skall vara reguljärt sysselsatta är därför ett av fördelningspolitikens viktigaste mål. På samma sätt har regeringen satt upp det offensiva målet om att socialbidragsbehovet skall halveras . Syftet med detta mål är att främja ekonomisk självständighet och motverka ekonomisk utsatthet. Sysselsättnings- och socialbidragsmålen hänger tätt samman och utgör viktiga förutsättningar för att upprätthålla en jämn inkomstfördelning. De viktigaste åtgärderna för att förhindra ökad inkomstspridning är att långsiktigt stärka alla individers inkomstmöjligheter genom utbildning och kompetens. En hög lägstanivå i grund- och gymnasieskolan är därför centrala mål för att kunna upprätthålla en jämn inkomstfördelning även . Allt detta är bra och nödvändigt. SCB:s statistik , styrkt också i undersökningen 2001, visar dock att dessa åtgärder inte är tillräckliga. Farten i inkomstspridningen minskar inte. Därför är det angeläget att regeringen återkommer till med en sammanhållen strategi för att bryta den nu 20-åriga utvecklingen av ökad inkomstspridning i .