mot · GQ02Fi15 · 2003-05-05 00:00:00 — Vi påverkas inte av ett kortsiktigt budgetpolitiskt veckotänkande och drar inte tillbaka några vallöften, sa . Hon underströk istället återigen att det finns ett budgetöverskott. har verkligheten obönhörligt hunnit ikapp regeringen. Utgiftstaket ska hållas och därför spräcks istället vallöftena. Vi har aldrig ifrågasatt att detta skulle komma att hända. Vi har däremot gång på gång efterlyst besked om hur det skulle gå till. Före valet kom inga besked. har vi facit. Det är ekonomiskt rätt men moraliskt fel att bryta orealistiska vallöften. Det viktigaste löftesbrottet är dock inte den sänkta sjukersättningen, den höjda dagistaxan, privatiseringen av sjukförsäkringen eller det frysta biståndsanslaget. Det viktigaste löftesbrottet är det som står på första sidan i Socialdemokraternas valmanifest: Socialdemokratin kommer aldrig att medverka till att ekonomi undermineras. Därför måste reformer vara finansierade. I remissdebatt om vårpropositionen kommenterade finansministern detta så här: Detta är det alldeles övergripande socialdemokratiska vallöftet. Vi kommer att genomföra alla våra vallöften under den här mandatperioden men finansierade, och i den tid och den ordning då det finns en finansiering. , i budgetpropositionen, gjorde Socialdemokraterna, bedömningen att det skulle finnas utrymme för reformer för det här året. 19 av de genomför vi . Det första och enligt övergripande vallöftet bröts redan i och med att budgeten lades fram . Regeringen och dess stödpartier var överens om att låna till drygt 13 av de 20 reformmiljarderna. utgifter planerade man då att låna . Budgeteringsmarginalen (reserv för oförutsedda händelser) utgjorde mindre än en halv promille av BNP. är statsbudgetens saldo i stället nere på i underskott. Alla de 19 och 2 ytterligare miljarderna lånas alltså upp. utgifter planerar regeringen nu att låna . Prognosen för överskridandet av utgiftstaket är satt till 11 miljarder. Tilläggsbudgeten innehåller besparingar, kostnadsövervältring och uppskjutna utgifter på ca 6 miljarder. Regeringen räknar med att utgifter sjunker med ytterligare 2 miljarder. 3 miljarder räddas genom att utgiftstaket höjs med 2,5 miljarder i teknisk omräkning avseende det kommunala utjämningssystemet. Enligt praxis avrundas detta till 3 hela miljarder. Summa 11 miljarder. kan vi konstatera att regeringen föreslår att stödet till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare nettoredovisas som inkomstminskning, 400 miljoner, och att får öka avgiftsfinansieringen med 27 miljoner, åtgärder som borde föranleda teknisk nedjustering av utgiftstaket. I så fall skulle den sammanlagda justeringen uppgå till 2 miljarder vilket inte avrundas till 3, och 1 miljard ytterligare saknas. Utöver detta införs eller aviseras nya utgifter för , som dock i strid med budgetlagen redovisas netto. 3,7 miljarder bokförs som inkomstminskningar, genom att olika former av anställningsstöd bokförs som krediteringar på arbetsgivarnas skattekonton, 1,3 miljarder genom att statlig inkomstskatt tillfaller kommunerna och 3 miljarder genom att inkomster från statliga företag överförs direkt till andra statliga företag utan att passera statsbudgetens inkomst- och utgiftssidor. Även detta är i strid med budgetlagen. hade, som väl är känt, ett annat budgetalternativ . Detta innehöll både lägre utgifter och skatter, en lång rad radikala förslag till reformer av arbetsmarknad, integrationspolitik och socialförsäkringar. Det innehöll också ett omfattande program för att få ned sjukfrånvaron med insatser för att människor ska få ihop livspusslet, för att öka vård och rehabilitering och med större krav mot överutnyttjande av systemen. budgetalternativ innehöll en budgeteringsmarginal på 11 miljarder. Tyvärr valde majoritet av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att rösta ned detta förslag . Det är nu enligt vår uppfattning samma majoritet som får ta ansvar för att rädda situationen med sin egen dåligt underbyggda budget . tar därför i detalj inte ställning till de förslag regeringen och deras stödpartier lägger fram som förändringar i deras egen budget. Vi är givetvis alltid, och , beredda att ta över ansvaret för . I den situationen att får ta över regeringsansvaret har vi att utgå från verkligheten så som den ser ut. Det var därför vi i valrörelsen reviderade våra egna kalkyler över vad som var möjligt. Skulle vi därför få möjligheten att ta över ansvaret för landet skulle vi omgående genomföra utgiftsbegränsningar och besparingar så att utgiftstaket kunde hållas i avvaktan på att mera genomgripande systemreformer som ökar tillväxten och minskar kostnader för sjukfrånvaro och arbetslöshet får ekonomiska effekter. säger nej till regeringens förslag om förlängd sjuklöneperiod. Det är ett oacceptabelt sätt att föra över kostnadsansvaret på arbetsgivarna. Vi säger också nej till utgiftsbegränsningar på biståndet. Jag har sagt att höjningen av taket i sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 basbelopp skall göras om det statsfinansiella läget så tillåter. Jag kan nu konstatera att det finns ett sådant utrymme. Om vi socialdemokrater får det svenska folkets förtroende avser vi att höja taken . Vi redovisade (utifrån den allmänt tillgängliga informationen) för vår del att höjningen av ersättningstaken i sjuk- och föräldraförsäkringen fick anstå. 7 Den internationella ekonomiska utvecklingen Analyserna av världsekonomins fortsatta utveckling har fokuserat på . Osäkerheten var stor om hur utdraget kriget skulle bli, vilka effekterna skulle bli på oljepriset och vilka följderna i fråga om den politiska situationen i regionen skulle bli. Att kriget blev kort innebär att mycket av osäkerheten skingrats. , i efterhand, kan konstateras att oljeförsörjningen inte stördes, och oljetillgångar ser ut att kunna komma den egna befolkningen tillgodo. Detta innebär dock inte att en snabb ekonomisk återhämtning i världen är given. Oljepriset är i och för sig på väg mot de nivåer som rådde före , men det finns ett antal problem på olika håll i världsekonomin som kan göra en kommande konjunkturuppgång både svag och utdragen. Ett problem är att det inte finns någon riktigt stark tillväxtmotor i världsekonomin. I väntas tillväxten ligga under den potentiella. Det är särskilt som är svagt, både hushåll och företag har varit försiktiga. Även om de omedelbara riskerna med nu har minskat kraftigt finns det fortfarande en tveksamhet om uppgången. Först bör man kunna vänta en mera tydlig återhämtning, men först bör man kunna vänta en tillväxt som ökar kapacitetsutnyttjandet. Den relativt långsamma återhämtningen sker trots att stimulansen från den ekonomiska politiken är stark i . Den amerikanska bedriver en mycket lätt penningpolitik och finanspolitiken är också stimulerande genom att budgeten är på väg mot stora underskott. Men det finns återhållande faktorer. Hushållens konsumtionsbenägenhet har dämpats på grund av förmögenhetsförluster till följd av börsnedgången. Fastighetsvärdena har, som i , hållit uppe värdet av hushållens tillgångar, men det råder osäkerhet om fastighetsvärdenas stabilitet. Det finns risk för att fastighetsvärden i och har nått upp till sådana nivåer att korrigeringar kan väntas. Fastighetsvärdena har bidragit till att de negativa effekterna av börsnedgången för hushållen har mildrats. Skulle fastighetspriserna pressas ner kan de negativa återverkningarna på konsumtionen bli stora. De senaste indikationerna tyder inte på någon snabb återhämtning av konsumtionen. Hushållen är försiktiga, se diagram 1. Inte heller investeringarna väntas uppvisa någon snabb tillväxt . ekonomi har en starkare tillväxtpotential genom att den tycks ha både en snabbare produktivitetsutveckling och ett snabbare växande arbetskraftsutbud än den europeiska. Det som kan utgöra hämmande faktorer är de s.k. tvillingunderskotten, bytesbalans och offentliga finanser. har haft underskott i bytesbalansen. beräknas underskottet till av BNP. Detta har dock kunnat finansieras genom omvärldens villighet till kapitalplaceringar i . Om den benägenheten skulle bli väsentligt lägre på grund av farhågor för ett fortsatt fall i dollarkursen skulle detta kunna bli en självuppfyllande profetia. Om omvärlden börjar avveckla sina placeringar i skulle detta i sig sätta ytterligare press på dollarkursen. Något av detta har redan inträffat genom att dollarkursen har försvagats med mot euron . Försvagningen av dollarn kan medföra en ränteuppgång, vilket kan dämpa konjunkturåterhämtningen. Än svårare är nog budgetsituationen. nådde ett visst överskott i de offentliga finanserna omkring 1999/2000. Därefter har underskottet ökat och väntas ligga ungefär på av BNP även om de skattesänkningar som kommer att beslutas av kongressen troligen blir lägre än vad administrationen ursprungligen planerade. leder också till betydande ökningar av de offentliga utgifterna. ser ut att behöva dras med budgetunderskott . Konsumentförtroende i och euroområdet Index 1985= 100, nettotal Vad utfallet av den ekonomiska politiken kommer att betyda för den ekonomiska aktiviteten är osäkert men det är troligt att tillväxten först kan komma i nivå med den potentiella. Problemen i är av delvis annan art än i . Det finns ett antal strukturella faktorer som hämmar tillväxten inom EU-området och som var anledningen till att ett antal indikatorer ställdes upp inom ramen för den s.k. Lissabonstrategin, där syftet är att ekonomiskt hinna ifatt . Ett så ambitiöst mål hade dock krävt kraftfullare åtgärder än vad de enskilda länderna mäktat genomföra. Det hade krävt en rad avregleringar, reformer av skatte- och utgiftssystem och en tydligare inriktning på att få den inre marknaden att fungera bättre. Politiska hinder i de enskilda länderna har stått i vägen. Tillväxtproblemen i är därmed inte lösta enbart med en konjunkturuppgång. När osäkerheten om utvecklingen i upplöses kommer förutsättningarna för en återhämtning dock att förbättras. Men både hushåll och företag är mycket försiktiga i sina förväntningar, diagram 1 och 2. Industrins förtroende i euroområdet En mindre grad av internationell osäkerhet som följd av upplösningen av , lägre oljepris och en allmänt minskad osäkerhet bör ge förutsättningar för en återhämtning och . En långsiktigt snabbare uthållig tillväxt kräver dock reformer. Detta gäller inte minst de stora länderna , och . ECB har bedrivit en mindre aktiv penningpolitik än den amerikanska . Den europeiska styrräntan är högre. Några EU-länder har underskott i de offentliga finanserna som tangerar eller överskrider de budgetnormer som tillväxt- och stabilitetspakten sätter upp. Utrymmet för en aktiv finanspolitik i de stora är därmed litet medan det finns möjligheter att använda penningpolitiken. Skulle den internationella konjunkturåterhämtningen bli långsammare än vad t.ex. regeringen tror finns utrymme för ECB att sänka styrräntan. De forna kommuniststaterna uppvisar allmänt sett goda tillväxttal. gör bedömningen att de 10 kandidatländerna kommer att ha en tillväxt om och . har haft en tioårsperiod av stagnation eller svag tillväxt. Eftersom deflationsförväntningarna inte brutits kommer det att bli en svag tillväxt och , av BNP. Svåra strukturproblem återstår, främst inom fastighets- och banksektorn. Reformtakten är alltför låg. riskerar att dras med dessa problem . Den japanska ekonomin har stimulerats av exportefterfrågan från andra , men en förstärkning av yenen vid ett dollarfall kan försvaga även denna efterfrågekälla. Övriga delar av kommer att fortsätta att vara en tillväxtregion. De industrialiserade länderna i området väntas enligt IMF ha en tillväxt om och medan låginkomstländerna växer ännu snabbare. För del antas en tillväxt om ca 7½ procent . Ett orosmoment för länderna i regionen är hur SARS-epidemin kommer att utvecklas. De direkta konsekvenserna är inte stora. Men de verkligt stora riskerna är att oron omkring sjukdomen och dess eventuella spridning får stora återverkningar på förväntningarna och därmed viljan att göra affärer, investera och allmänt sett att ha kontakter med regionen. I värsta fall kan återverkningarna på detta sätt bli stora. Återverkningarna kan bli så starka att tillväxten i de berörda länderna påverkas. Ett särskilt riskmoment är den kinesiska regimens ovilja att informera om sjukdomens verkliga spridning. Farhågorna för smittorisker kan därigenom bli mycket större än vad som är sakligt motiverat. kommer att ha en låg tillväxt men väntas återhämta sig . Även för de afrikanska länderna väntas en återhämtning . Den samlade bilden av de senaste internationella bedömningarna framgår av tabell 1. BNP-tillväxten internationellt 2003 och 2004 De flesta bedömare har en ungefär likartad uppfattning om den troliga utvecklingen. Enligt dessa skulle det bli fråga om en inledande återhämtning och . Men även om en stor del av den osäkerhet som medförde nu minskar finns det ändå inga riktigt säkra tecken på en konjunkturuppgång. Den osäkerhet som finns kvar hos både hushåll och företag kan mycket väl leda till att uppgången inte blir så snabb. Riskerna för ett sämre utfall är större än chanserna till en bättre tillväxt. De regioner i världen där en snabbare tillväxt kan väntas väger förhållandevis lätt i världsekonomin. En god återhämtning i är avgörande för att tillväxten i världen ska få fart. Vi anser det troligare med en mer utdragen och långsam återhämtning. Det går, som vi konstaterat inledningsvis, inte särskilt bra för . Tecknen har funnits länge, men har det också blivit tydligt i regeringens vårproposition. Färre människor arbetar, fler förtidspensioneras. startar och fler företag går i konkurs. Resultatet är sämre statsfinanser. Den som myntade uttrycket Den som är satt i skuld är icke fri statsminister () lånar nu för att få statsbudgeten att gå ihop. Eftersom har industrivärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanser borde det inte vara en överraskning för någon att sämre konjunkturer medför sämre statsfinanser. En bra politik hade varit att inte inteckna alla inkomster när konjunkturen var god och de offentliga inkomsterna höga. Men det var exakt detta som regeringen och dess stödpartier gjorde. Talet om att samla i ladorna för att ha när det blev sämre tider gavs inget reellt innehåll. Därför måste regeringen nu bryta ett antal vallöften. Taket i föräldraförsäkringen höjs inte men maxtaxan höjs, något som går tvärt emot socialdemokratiska löften. Sjukförsäkringen försämras och arbetsplatserna tvingas stå för ökad sjuklön, utan den kompensation som utlovats. En bra ekonomisk politik måste både arbeta med tillräckliga reserver, som inte lovas ut med lätt hand, och arbeta med åtgärder som höjer den långsiktiga tillväxten. Regeringen anför att det internationella ekonomiska läget nu är drastiskt sämre än . Detta är inte sant. Däremot har den förväntade uppgången senarelagts. är naturligtvis inte orsak till de svenska ekonomiska problemen. Visserligen är en del i en integrerad världsekonomi, vilket medför att den allmänna nedgången, osäkerheten och den fördröjda återhämtningen drabbar även . Men varken de stora statsfinansiella problemen, de höga sjuktalen eller det låga företagandet kan skyllas på . Den internationella avmattningen borde inte komma som en överraskning för någon, inte ens för regeringen. I sin prognos talade det statliga om att de internationella konjunkturutsikterna var svårbedömda och att det fanns risk att den uppgång som man ändå tyckte sig kunna se skulle plana ut. Institutet angav redan då att utrikeshandelns nettobidrag till BNP-tillväxten skulle bli negativt 2003. Regeringen räknade själv i budgeten med att nettobidraget från utrikeshandeln till BNP-tillväxten 2003 skulle bli negativt, medan man nu räknar med att det ska bli positivt, diagram 3. Regeringens egna siffror visar således att det inte är nettoefterfrågan från utlandet som sviktar utan efterfrågan från hemmamarknaden. Bidrag till BNP-tillväxten 2003 enligt budgeten och vårpropositionen 2003 Hushåll och företag har blivit mera försiktiga med inköp och satsningar. Det beror till en del på det osäkrare internationella läget, men starkt bidragande är två mycket viktiga inhemska omständigheter. De mycket kraftiga kommunal- och landstingsskattehöjningar som i första hand de socialistiska partierna genomfört på olika håll i landet har drastiskt ändrat hushållens ekonomiska förutsättningar. Regeringen såg till att hushållen fick en skattesänkning . Men tas mer än två tredjedelar av den skattesänkningen tillbaka genom höjda landstings- och kommunalskatter. Och det är högst troligt att det blir mera av den varan. Företagens tvekan beror i hög grad på de oklara signaler som kommer från regeringen. Ett mindre eller medelstort företag som överväger investeringar har all anledning att tveka eftersom ingen vet vilka regler som kommer att gälla, t.ex. vad gäller kostnaderna för sjukförsäkringen efter . Det verkar inte ens klart vad som ska gälla från . Vilka regeringens avsikter är på skatteområdet är också höljt i dunkel, utom möjligen att både hushåll och företag kan räkna med fortsatta höjningar. Med denna osäkerhet är det inte särskilt märkligt att både hushåll och företag tvekar om framtiden. Näringslivets investeringar kommer att sjunka . Förtroendeindikator enligt undersökningen av hushållens inköpsplaner Den svenska ekonomiska utvecklingen är i hög grad en följd av de inhemska förutsättningarna för jobb och företagande. av god konjunktur har regeringen förhalat och förhindrat reformer som skulle ha gjort bättre rustat för de sämre tider vi med säkerhet vetat skulle komma. Det var också då vi , med facit i hand, kan konstatera att sysselsättningsutvecklingen vände nedåt, arbetslösheten vände uppåt och sjukfrånvaron fortsatte att stiga. Regeringen påstår att sysselsättningen ökade med 320 000 personer . Sanningen är dock att ökningen bröts . Sysselsättningsgraden andelen sysselsatta sjönk . Av den uppgivna ökningen på 320 000 var det bara hälften som var en ökning av personer i faktiskt arbete, diagram 5. Den andra hälften ersatte frånvarande. Ökningen av frånvaron är ett av de stora långsiktiga problem som regeringen under sett växa inför sina ögon utan att egentligen göra någonting. Antal sysselsatta och antal i faktiskt arbete Förändring 19972002, antal personer Källa: SCB:s arbetskraftsundersökningar Både den öppna och den totala arbetslösheten har också börjat öka. Alltfler står utanför arbetsmarknaden. Över 1 miljon människor som varit inne på arbetsmarknaden står utanför. Utöver de grupper som finns redovisade i tabell 2 finns också ett antal människor som inte ingår i statistiken, människor som helt lever på socialbidrag och inte har någon koppling till arbetsmarknaden. Att vara utestängd innebär för det första mänskliga tragedier, för det andra innebär det outnyttjade resurser som skulle kunna göra en insats på arbetsmarknaden. Detta skulle vara avgörande för statens och hela den offentliga verksamhetens finanser. Antal människor utanför arbetsmarknaden Källor: AMS, SCB och RFV vårproposition satte regeringen ut målet att socialbidragsbehovet skulle halveras års nivå. sjönk antalet helårsbidrag med 24 000 (). Kalkylen budgetproposition visar att för att nå socialbidragsmålet är det nödvändigt, men inte tillräckligt, att nå sysselsättningsmålet - - - Om den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen för invandrare fortsätter, ökar chanserna. (Vårpropositionen s 27) Ingenstans har kostnaderna skenat så som de gjort för sjukskrivningar och förtidspensioner. Nästan ingenstans har regeringen visat så långvarig och så ihärdig passivitet inför en sådan kostnadsutveckling som just där. Regeringen talar om trendbrott. Men av tabell 6.6 på sidan 141 i vårpropositionen framgår att kostnaden för ohälsa fortsätter att stiga ända till 2006, då tabellen inte har fler kolumner. Trots de åtgärder som regeringen lagt fram åstadkoms inget trendbrott, det är ett fiasko för en regeringspolitik där den främsta aktiviteten varit att hitta sätt att maskera kostnader genom att ta bort delar av socialförsäkringen och med privatisering lägga dem direkt på kommuner, företag, landsting och andra arbetsgivare. Det är inget trendbrott när sjukpenning i stor skala byts ut mot förtidspension eller sjukersättning som det numera heter. Regeringen räknar med att 45 000 människor ytterligare är färdiga för sjukersättning. Bara har 45 000 människor tillkommit. blev det 70 000 nya förtidspensionärer. torde antalet nybeviljade bli ungefär lika stort. De pengar som regeringen nu sparar på att sänka ersättningsprocenten för de sjukskrivna och minska sjukpenningen för arbetslösa äts upp av den snabba ökningen av sjukpensioneringar. Och mer än så. Trots det som regeringen nu anser sig göra så rullar det på, med drygt 5 miljarder . Antal sjukpenningdagar och nybeviljade förtidspensioner Sjukpenningdagar, miljoner, vänster axel Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag, Tusental, höger axel Integrationspolitiken har havererat. De människor som lyckas passera hårda gränskontroll finner bara att nästa gränskontroll in på arbetsmarknaden är än värre att ta sig igenom. Regeringen påstår att sysselsättningen bland invandrare stigit snabbare än för infödda under 19972002. Rätt svar är att den gjorde så , men sedan vände det snabbare neråt igen, diagram 7. Sysselsättningsgrad totalt och för utomnordiska medborgare Procent av befolkningen 1664 år Regeringens förslag är lika otydliga som otillräckliga för att i grunden vända denna utveckling. Man ska återkomma med förslag om bättre metoder för validering. Man ska återkomma 2004 om kombinerad arbetsplatsintroduktion och svenskundervisning. Man ska återkomma 2004 om förbättrad kvalitet på svenskundervisningen. Regeringen har satt som mål att den reguljära sysselsättningen ska gälla i de aktuella åldrarna. Detta mål har regeringen hävdat skulle kunna uppnås 2004. Inte ens i regeringens vårproposition påstår regeringen nu längre att detta är möjligt. Diagram 8 visar hur långt man enligt bedömning står från detta mål. Reguljär sysselsättning och regeringens sysselsättningsmål Andel av befolkningen , procent Huvuduppgiften nu är att ge bättre förutsättningar för en växande ekonomi. Vi behöver ett företagsklimat som får entreprenörsandan att blomstra, inte som förtvina. lovade 100 000 nya företag. har vi facit även av detta. Antalet företagare är nere på en ännu lägre nivå än då och fortsätter att sjunka. 100-tal, löpande 12-månaderstal Källa: , arbetskraftsundersökningarna fortsätter de större och medelstora sin flytt ut ur landet. Det är fullt rimligt i en internationaliserad ekonomi att företag fusionerar och sammanläggs eller flyttar, men det är inte rimligt att flyttströmmen är så ensidig. Av de 250 största huvudkontoren har ca 75 försvunnit utomlands . Och trenden ser ut att fortsätta. En undersökning som det statliga () låtit göra bland de utlandsägda företagen om huvudkontorens lokalisering visar på en tydlig tendens till flytt från . Procent av tillfrågade företag En viktig förutsättning för en stabil och uthållig tillväxt är att ha ordning på statsfinanserna. Det har inte regeringen. Det överskott man talade om före valet och fortfarande talar om är helt och hållet genererat i det autonoma pensionssystemet, hälften som grundlagskyddad privat egendom i premiepensionssparandet och hälften i regelstyrda inbetalningar i AP-fonderna. Enligt regeringens egna besked kommer statsskulden att öka med 25 miljarder . Det finns ett mycket viktigt och dessutom entydigt samband mellan att få ordning på de strukturella problemen i svensk ekonomi, att få ökad tillväxt och att få ordning på statsfinanserna, det sambandet heter att få fler människor i jobb, på jobbet. När fler människor är på arbetet ökar den ekonomiska aktiviteten, tillväxten ökar som statens inkomster av skatter blir högre och utgifter för arbetslöshet och sjukfrånvaro blir lägre. Obalansen i de offentliga finanserna ska därför bekämpas med exakt samma metoder som behövs för att varaktigt öka tillväxt.