mot · GQ02Sf10 · 2003-04-04 00:00:00 — Det är möjligheterna till anpassningar på den försäkrades arbetsplats och till deltidssjukskrivning istället för heltidssjukskrivning som skall stå i centrum under samtalen. Vi är positiva till förslaget om avstämningsmöten men ser ändå vissa oklarheter. Enligt regeringen skall information om orsaken till sjukfrånvaron göras tillgänglig för arbetsgivaren endast med den försäkrades samtycke. i propositionen (sid. 29) skriver dock regeringen att om begär att den försäkrade skall delta i ett avstämningsmöte och han eller hon utan giltig anledning vägrar detta bör sjukpenningen kunna dras in eller sättas ned. Vi delar synen på att avstämningsmöten i många fall kan fungera väl. Dock menar vi att regeringen inte tillräckligt lyfter fram frågans integritetsaspekt. Den enskilde äger informationen om sin hälsa. Sjukvården känner av naturliga skäl till situationen. måste för att kunna bedöma och bevilja sjukersättning få relevant information. Men det arbetsgivaren behöver information om är människors arbetsförmåga/arbetsoförmåga, inte deras diagnos. Det finns en risk att den enskilde kan komma att känna sig pressad att berätta för sin arbetsgivare om sitt sjukdomstillstånd. För att förslagets goda sidor skall komma till sin rätt är det nödvändigt att integritetsaspekten tillgodoses. Regeringen vill ta bort skyldigheten för en försäkrad att till den inkomma med en skriftlig försäkran om att nedsättningen av arbetsförmågan kvarstår. I stället skall en sådan försäkran ges in om begär det. Vi anser att den enskilde även fortsättningsvis skall intyga hur arbetsförmågan brister efter fyra veckors sjukfrånvaro. Regeringen föreslår även att skall kunna komplettera ett avstämningsmöte med ett fördjupat underlag, t.ex. ett särskilt läkarutlåtande. Vi har tidigare föreslagit att ett utlåtande från en andra läkare skall inhämtas efter 28 dagars sjukskrivning och ställer oss därför bakom regeringens förslag. Regeringen föreslår ingen ändring av lagstiftningen utan menar att förbättringen av precisionen skall genomföras genom utbildning av läkarna i försäkringsmedicin och genom att 100 nya försäkringsläkare anställs på halvtid. Vi har länge förordat en utbildning av läkarna i försäkringsmedicin men anser att regeringen saknar resonemang om hur man skall kunna utbilda de ungefär 25 000 läkare som är verksamma i , varför problemet kommer att kvarstå . Inte heller en förändring av lagstiftningen hade antagligen varit tillräcklig eftersom problemet snarare är regeltillämpningen än regelutformningen. Landstingen får inte några nya pengar i regeringens förslag, utan en omprioritering skall ske så att läkarna både hinner med att delta i avstämningsmöten och att skriva bättre intyg. Socialdemokratiskt styrda landsting har dock visat sig oförmögna att omprioritera ens för att minska vårdköer. Regeringen föreslår att det skall bli obligatoriskt för företagen att göra en rehabiliteringsutredning. Rehabiliteringsutredning skall enligt lagen göras när den försäkrade har varit frånvarande mer än fyra sammanhängande veckor på grund av sjukdom, om den försäkrade ofta har avbrutit arbetet i korta sjukperioder eller om den försäkrade begär det. kan man dock slippa göra en rehabiliteringsutredning om man som arbetsgivare anser att det är onödigt. Endast i av de fall där arbetstagaren varit frånvarande görs en rehabiliteringsutredning. föreslår regeringen i stället att man skall få göra en förenklad rehabiliteringsutredning om det framstår som uppenbart att någon rehabiliteringsåtgärd inte behövs. En sådan förenklad utredning skall enligt propositionen ta att fylla i och därmed inte ta i anspråk för företag med färre än 20 anställda och inte kosta de samlade småföretagen mer än . Man frågar sig dock till vilken nytta! Några sanktioner föreslås heller inte för de arbetsgivare som bryter mot utredningsplikten. Vi anser detta vara en onödig förändring. I stället vill vi att gränsdragningen mellan företagens och rehabiliteringsansvar görs tydligare, vilket vi utvecklar senare i motionen. 6.3 Utbyte av sjukpenning mot sjukersättning eller aktivitetsersättning Enligt regeringens förslag skall senast efter sjukanmälningsdagen ha utrett om sjukpenningen skall bytas ut mot sjukersättning eller aktivitetsersättning (f.d. förtidspension och sjukbidrag). tar det innan gör denna prövning. Utbyte skall liksom ske om arbetsförmågan kan anses vara långvarigt eller varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel. Regeringens motivering till att strama upp processen är att det är viktigt att den försäkrade får rätt ersättning från försäkringen både vad gäller belopp och ersättningsslag. I praktiken innebär en övergång från sjukpenning till sjukersättning en sänkning av ersättningen från 80 till för den enskilde. Det innebär därmed en kortsiktig besparing för staten men en enorm långsiktig kostnad att förtidspensionera människor, särskilt när det sker . har regeringen dragit tillbaka sitt tidigare aviserade förslag att sjukersättning skall beviljas i taget och att därefter skall göra en ny bedömning. Att förslaget drogs tillbaka berodde på att det kräver en klarläggning i lagen om anställningsskydd (LAS) om arbetsgivare skall kunna säga upp en person som har sjukersättning. står det i 33 § LAS att en arbetsgivare kan säga upp en arbetstagare som har hel sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Om sjukersättningen görs tidsbegränsad kommer arbetsgivarna därför med nuvarande lagstiftning inte att kunna säga upp personal som har sjukersättning. För att förslaget om att byta ut sjukpenning mot sjukersättning skall leda till lägre kostnader för skattebetalarna krävs att även förslaget om tidsbegränsad sjukersättning genomförs. Vi vill mot denna bakgrund att regeringen skall återkomma med förslag om hur lagen om anställningsskydd kan justeras så att sjukersättningen kan utfärdas i taget. Innan detta är genomfört vill vi inte tillstyrka förslaget om att byta ut sjukpenning mot sjukersättning . 6.4 Förlängd tid att pröva förvärvsarbete med vilande sjukersättning Regeringens förslag innebär att en person som har sjukersättning (f.d. förtidspension) får möjlighet att ha förmånen vilande för att pröva arbete utan att förmånen dras in, eller minskas, i stället för som tidigare . Det tidigare försöket med vilande förtidspension har inte slagit så väl ut. Få människor har velat pröva det. Regeringens förhoppning är att fler människor nu skall våga pröva på arbete. Vi stödjer regeringens förslag och förutsätter att det även skall gälla för studier. 7 En moderat handlingsplan mot ohälsan Regeringen har övertagit en lång rad moderata förslag för att stoppa de kraftigt ökade sjukskrivningstalen. Det är positivt att regeringen har anammat flera av våra förslag, men för att få bukt med sjukfrånvaron krävs ett helhetsgrepp. Endast då kommer regeringen att kunna uppnå sitt eget mål, som är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar skall halveras fram i förhållande , som antalet nya aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) minskar. Nedan presenterar vi ytterligare förslag för att förbättra vård och rehabilitering, minska benägenheten till sjukskrivning och sänka statens kostnader för sjukskrivningarna. 7.1 Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring Vi vill införa en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Den finansieras gemensamt. Med en sådan följer pengarna patienten, som alltså styr resurserna genom ett eget val av vårdgivare. Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård och välja bort dålig vård. 7.2 Inför en nationell vårdgaranti Vi vill införa en nationell vårdgaranti. Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård efter fastställd diagnos. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar och vara fullt genomförd . En sådan vårdgaranti innebär att patienter kan få behandling tidigare och därmed att sjukskrivningar kan kortas. Utöver de förslag av regeringen till ändrad sjukskrivningsprocess som vi har diskuterat tidigare i motionen har vi några ytterligare förslag. Deltidssjukskrivningen bör kunna göras mer flexibel och inte bara begränsas till en del av dagen. Exempelvis bör man kunna sjukskrivas på deltid, men vara på jobbet på heltid och arbeta i halv takt. Som vid nuvarande halvtidssjukskrivning skall då arbetsgivaren och betala halva sjukpenningen vardera. Man bör även kunna sjukskrivas från vissa arbetsuppgifter. Exempelvis kan man kanske inte utföra fysiskt krävande arbetsuppgifter men däremot arbeta framför datorn, eller tvärtom. Det skall även gå att vara sjukskriven från sina ordinarie arbetsuppgifter, men genomgå utbildning. Vi föreslår att detta förs in i 3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring (AFL). Sjukförsäkringen skall gälla när man är sjuk och arbetsförmågan nedsatt. Vi vill därför att en översyn görs i tillämpningspraxis och förordningar vad gäller de förtydliganden som skedde . Vi föreslår att begrepp i tidigare förarbeten och förordningar såsom vad som i allmänt språkbruk är sjukdom eller sjukdom eller därmed jämförbara tillstånd uttryckligen utmönstras och ersätts med att sjukdom skall bedömas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. En sådan förändring bör även genomföras i 3 kap. 7 §AFL. Vi vill att regeringen återkommer till med förslag på sådana ändringar i lagen om allmän försäkring. 7.4 Ändra ansvarsfördelningen för rehabilitering Nuvarande ansvarsfördelning för rehabilitering fungerar inte tillfredsställande. Det har konstaterats av såväl regeringens utredare i Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) och i Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) som av regeringen själv i propositionen. Arbetsgivarna brister i att utföra en rehabiliteringsutredning. I av de sjukfall som pågått i saknades en rehabiliteringsutredning enligt en granskning av RFV. Regeringen vill täppa till den nuvarande möjligheten för arbetsgivarna att slippa göra rehabiliteringsutredning när det anses obehövligt och istället låta dem göra en förenklad rehabiliteringsutredning. Vi tycker att det är ett dåligt förslag som bara leder till ökade kostnader för företagen och även för till ingen nytta. Vi vill istället göra en förskjutning i ansvarsfördelningen för rehabiliteringen innebärande att det i samordningsansvar även skall ingå ett ansvar för att en rehabiliteringsutredning initieras och kommer till stånd. Det ligger i linje med utredningsförslag, med skillnaden att vi inte vill skapa en särskild rehabiliteringsförsäkring och en myndighet som skall administrera den. Att får ansvaret för utredningen betyder inte att det är den som måste utföra den. Även här går vi på utredningens linje att försäkringsgivaren kan bestämma att det faktiska utförandet av utredningen skall göras av någon annan, t.ex. arbetsgivaren, företagshälsovården eller primärvården. En fördel med en sådan ordning är att de arbetsgivare som vill och har kompetens att göra utredningen utnyttjas. Liksom utredningen anser vi att en sådan överlåtelse bör ske genom en skriftlig överenskommelse mellan och den som får i uppgift att göra utredningen och efter samtycke med individen. I de fall där det finns en konflikt mellan arbetsgivaren och arbetstagaren är det exempelvis inte lämpligt att arbetsgivaren utför rehabiliteringsutredningen. Vi anser också att den som utför utredningen skall ha en rimlig ersättning för det. Vi föreslår därför att får extra resurser för att köpa rehabiliteringsutredning i de fall den inte utför den själv. Vårt förslag innebär ingen förändring av kravet att rehabiliteringsutredningen skall påbörjas senast efter fyra veckors sjukdom och vara klar senast efter åtta veckors sjukdom. samordningsansvar skall även omfatta att rehabiliteringsåtgärder vidtas och i vissa fall även bekostas. Medicinsk rehabilitering bör liksom nu bekostas av sjukvården. I de fall där det egna har prioriterat ned den anställdes rehabilitering, eller inte har resurser att utföra den, bör dock kunna köpa medicinsk rehabilitering av annan vårdgivare. bör få extra resurser även för detta ändamål. Vi återkommer i samband med den ekonomiska vårpropositionen med förslag på utökade resurser för . Anpassningar på arbetsplatsen för att arbetstagaren skall kunna komma tillbaka till sitt gamla jobb eller utbildning för att kunna utföra nya arbetsuppgifter bör liksom nu bekostas av arbetsgivaren. Arbetsmarknadsutbildning för att kunna byta arbetsgivare bör liksom bekostas av AMS och rehabilitering i form av exempelvis missbrukarvård, liksom , bekostas av . 7.5 Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna Försäkringsläkarnas roll bör tydliggöras, något som också var syfte med det beslut som 1994 fattades om försäkringsläkarna. Försäkringsläkarna bör ha mer likvärdiga arbetsförhållanden inom de olika försäkringskassorna, och det bör senast finnas klara riktlinjer för vilka krav på utbildning m.m. som bör ställas på en försäkringsläkare. Vi föreslår att företagshälsovården får tillbaka en del av sina tidigare uppgifter. Det skulle medföra en rad fördelar. Företagsläkare har ofta större möjlighet att göra en bedömning av arbetsförmågan eftersom de känner arbetsplatsen. Det skulle kunna leda till en direkt minskning av sjukfrånvaron. Dessutom skulle vårdcentralerna avlastas. Samarbete med företagshälsovården skulle även kunna medföra en effektivisering av arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete. Den omorganisation av företagshälsovården som genomfördes för sedan har inte varit lyckad. Företagsläkarna och företagen samarbetar inte tillräckligt nära. hade företagsläkarna möjlighet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Företagsläkaren såg tidigt eventuella missförhållanden inom både den fysiska och den psykiska arbetsmiljön i företaget/förvaltningen. Beslutsvägarna var ofta kortare och på så sätt kunde dålig arbetsmiljö rättas till. Den socialdemokratiska regeringen begränsade sedermera företagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso- och sjukvård, vilket försvårade verksamheten. 7.7 Stoppa den orimliga förtidspensioneringen av arbetshandikappade Det är många unga människor med arbetshandikapp som blir förtidspensionerade fastän de egentligen både vill och kan arbeta. Detta är inte acceptabelt. Alla som kan och vill arbeta skall få möjlighet att göra detta utifrån sina förutsättningar. Alla människor skall få möjlighet att uppleva arbetsgemenskap och tillhörighet. Arbetshandikappade människor måste få möjligheter till valfrihet. Många människor har speciella behov och önskemål. Vi föreslår att regelverk och föreskrifter måste tydliggöra vem som anses vara arbetshandikappad och därmed i behov av stöd. De som är arbetshandikappade skall ges ett fullgott stöd. De som inte är arbetshandikappade skall inte kunna komma ifråga för anställning inom verksamheter som exempelvis . 7.8 Tydlig självrisk i sjukförsäkringen Det är viktigt att den offentliga sjukförsäkringen ger ett skydd mot orimliga inkomstbortfall när man är sjuk. Som i all försäkringsverksamhet måste det dock finnas en tydlig självrisk för den enskilde för att sjukförsäkringen inte skall överutnyttjas. När ersättningsnivån i sjukförsäkringen höjdes från till började sjukskrivningarna att öka och har fördubblats. Det är vetenskapligt belagt att en stor del av ökningen av sjukskrivningarna beror just på höjningen av ersättningsnivåerna2. Däremot finns det inget belägg för att ohälsan skulle ha ökat i . Vi har föreslagit en andra karensdag i sjukförsäkringen som skall infalla den åttonde sjukdagen. Placeringen av karensdagen innebär att den inte medför något ytterligare inkomstbortfall för riktigt korta sjukfall. Däremot kommer den att medföra att man tänker till en gång till innan man stannar hemma en för en vanlig förkylning eller influensa. För att människor som är ofta borta från jobbet p.g.a. kroniska sjukdomar inte skall drabbas för hårt vill vi ha ett tak på sammanlagt . Det är viktigt att reglerna för och självrisken i sjukförsäkringen är tydlig för alla. Information om och kontroll av att sjukförsäkringens regler följs är ett sätt att värna försäkringens stabilitet och ett gott skydd för de sjuka. Denna information och kontroll måste också rikta sig mot myndigheter som använt sjukskrivningar och förtidspensioneringar av arbetsmarknadsskäl. Politiken måste vara tydlig med att ange vad sjukförsäkringen finns till för. 7.9 Ökade incitament för arbetsgivarna att minska sjukfrånvaron En av regeringens punkter i 11-punktsprogrammet mot ohälsan var att arbetsgivarna skulle få ett större ansvar för sjukförsäkringen mot att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgiften sänktes. Regeringen har testat ett antal förslag på det temat med ljudliga protester som följd från framför allt arbetsgivarna, men även från fackföreningarna och regeringens samarbetspartners i . Resultatet är att propositionen inte innehåller några förslag om ökade incitament för arbetsgivarna. Motståndet från arbetsgivarna beror framför allt på att regeringen inte lyckats prestera en lösning för småföretagen och på att man enbart erbjudits att ta över en större andel av kostnaderna men inte kontrollen över försäkringen, dvs. inte över skadehandläggningen av försäkringen. Flera alternativ till dagens sjukförsäkring har förts fram: har föreslagit att de företag som själva vill skall få träda ur den offentliga försäkringen om de försäkrar sina anställda med minst lika bra villkor som den offentliga försäkringen erbjuder. har föreslagit en friskpeng. Friskpengen innebär att arbetsgivarna liksom nu betalar en sjukförsäkringsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften. betalar därefter tillbaka pengar till företaget i form av en friskpeng, vars storlek beror på arbetsstyrkans sammansättning. Ju fler kvinnor och äldre som företaget har desto högre blir friskpengen. Friskpengen används sedan för att försäkra de anställda antingen i den offentliga eller i ett privat försäkringsbolag. (Friskpengen skulle även kunna differentieras efter andra kategorier än ålder och kön, men eftersom dessa faktorer förklarar en så stor del av sjukskrivningarna kan det vara en fördel att begränsa sig till dessa för att hålla systemet någorlunda enkelt.) Den viktigaste poängen i förslaget är att arbetsgivare med en högre andel män och unga anställda med liten benägenhet att bli sjukskrivna får vara med och subventionera arbetsgivare med en högre andel kvinnor och äldre anställda som har större benägenhet att bli sjukskrivna. Det skulle göra att arbetsgivare tvekar mindre att anställa just kvinnor och äldre. En sådan förbättrad möjlighet att byta jobb skulle i sin tur kunna leda till att sjukskrivningarna minskar. Inget av regeringens förslag om ökade incitament för arbetsgivarna att arbeta med ohälsofrågor har angripit problemet att sjukskrivningarna varierar så beroende på arbetsstyrkans sammansättning. Vi vill därför att regeringen skall utreda de förslag vi tagit upp ytterligare, liksom förslaget från Företagarna om sjuklöneansvar som varierar efter antalet anställda på företaget. Avgörande för att vända utvecklingen för sjukskrivningar och förtidspensioner är en reformering av arbetsmarknaden. Den måste bli mer rörlig och tillgänglig för alla som vill arbeta och det måste alltid löna sig att arbeta. Vi har i motion 2002/03:A3 med anledning av regeringens proposition Arbetsmarknadspolitiken förstärks (2002/03:44) föreslagit att ger regeringen i uppdrag att se över alla system och all lagstiftning som motverkar social, yrkesmässig och geografisk rörlighet. Det handlar bland annat om utformningen av arbetslöshets- och socialförsäkringssystemen och den arbetsrättsliga lagstiftningen, exempelvis möjligheterna att ta tjänstledigt. Vår politik innebär även att en allmän arbetslöshetsförsäkring införs som omfattar alla som uppfyller arbetsvillkoren. Den skall innehålla en tydlig tidsgräns så att den uppmuntrar rörlighet och ett effektivt sökande av arbete, inte som bromsar och förlänger de genomsnittliga arbetslöshetstiderna. Ingen bör kuInna tjäna på att byta från a-kassa till sjukskrivning. Vi vill därför pröva om en enkel spärregel kan införas för att hindra att ersättningen ökar om man byter a-kassa mot sjukpeng. Därtill måste möjligheterna att utbilda sig i olika skeden av yrkeslivet förstärkas. Det är en avgörande åtgärd för att kunna öka rörligheten på arbetsmarknaden. Vi har i motion 2002/03:A3 föreslagit att ger regeringen i uppdrag att möjligt införa det borgerliga fyrpartiförslaget om individuella kompetenskonton. Det finns dessutom ett brett stöd för detta bland arbetsmarknadens parter. När det gäller utbildning är det dessutom viktigt att den är tillgänglig för alla och att den är flexibelt upplagd. Det skall gå att enkelt kunna varva exempelvis arbete, praktik och språkträning. Vi har därför i motion 2002/03:A3 föreslagit att ger regeringen i uppdrag att öka satsningarna på en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Slutligen måste arbetsmarknadspolitiken reformeras. Det behövs en ny och modern arbetsmarknadspolitik som sätter den arbetslöses och arbetsmarknadens behov främst, inte arbetsförmedlingarnas administrativa krav och rutiner. Konkret innebär detta att åtgärderna måste ta mer hänsyn till de arbetslösa människornas olika bakgrund, erfarenheter och förutsättningar. 7.11 Öka valfriheten för personalen inom vård, skola och omsorg Vi har på en rad områden lagt förslag som skapar möjlighet för alternativa arbetsgivare att växa fram inom välfärdsområdet. Exempel på en sådan utveckling kan man också finna på förskole- och skolområdet. Förskolor och skolor med olika pedagogisk inriktning och med personalpolitik ökar chanserna för harmoniska arbetsförhållanden eftersom lärare och andra personalkategorier lättare finner för dem stimulerande arbetsförhållanden, bl.a. vad gäller inflytande över arbetssituationen. Likriktning skapar missnöje med arbetsmiljön. Det är dyrt att vara bakåtsträvande i detta hänseende, eftersom inte obetydliga kostnader uppkommer genom missnöje med arbetsmiljö som t.o.m. kan utvecklas till psykiska problem och sjukskrivning. 7.12 Sänk skatten på hushållsnära tjänster Vi har föreslagit att skatten skall sänkas på hushållsnära tjänster. Den privata tjänstesektorn skall öppnas för nya jobb genom en skattereduktion för hushållsnära tjänster av betald arbetskostnad, upp till ett tak om . Att hushåll har stora svårigheter att kunna engagera hemservice på den vita marknaden är ett tecken på en skattelagstiftning som inte följt med sin tid. Serviceyrken är viktiga och hit hör helt naturligt privat hemservice. Att ha en olämplig beskattning när det gäller hemservice innebär att vi inte tillvaratar möjligheter till arbetsfördelning som vi vet ökar den totala välfärden i samhället. En förändring av beskattningen på detta område skulle sannolikt bidra till att bryta trenden med alltfler unga välutbildade sjukskrivna kvinnor. I procent av befolkningen i samma åldersgrupp Såväl en studie av och som en av visar att det finns ett samband mellan ersättningsnivåer och sjukfrånvaro.