mot · GR02T474 · 2003-10-07 00:00:00 — Som ett led i att öka den offentliga sektorns IT-baserade service till medborgarna bör regeringen ta initiativ för att stärka forskningen kring detta i och att sprida resultaten. Ett sådant uppdrag bör ges till . Detta bör ges regeringen till känna. Myndigheters IT-baserade information bör alltid utgå från användarens, dvs medborgarens, situation. Därför bör regeringen också i regleringsbrev till myndigheterna lägga in ett uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndigheternas IT-baserade information. Exempelvis borde bilder och ett lättförståeligt språk vara självklara alternativ för de användare som vanligtvis inte söker IT- baserad information eller för användare med förståndshandikapp. Vad som ovan anförs om ökad användarvänlighet i myndigheternas IT-baserade information bör ges regeringen till känna. är det män som arbetar med att utforma framtidens offentliga service via Internet. Mot bakgrund av detta kan det vara på sin plats att regeringen aktivt arbetar för att ett genustänkande ska genomsyra arbetet. Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. Detta bör ges regeringen till känna. Två miljoner människor saknar tillgång till Internet. För att nå dem och därigenom försöka överbrygga IT-klyftan bedriver sju myndigheter ett försök med medborgarterminaler. 140 terminaler har placerats ut på 100 platser, framför allt i invandrartäta områden och i områden med hög andel pensionärer. Försöket har varit mycket lyckat, och undersökningar visar att en större satsning kan spara stora belopp åt samhället. Men avvecklas detta projekt eftersom pengarna är slut och inget uppdrag om en fortsättning kommit från regeringen. Regeringen talar om ett informationssamhälle för alla, men står två miljoner människor utanför sådant som 24-timmarsmyndigheten. anser att regeringen begår ett misstag om de inte driver projektet med medborgarterminaler vidare. Detta handlar om att ge alla medborgare en möjlighet att ta del av IT-samhället. Vad som ovan anförs om fortsättning av projektet med medborgarterminaler bör ges regeringen till känna. 9 IT och sjukvård Det är viktigt att utveckla IT-användningen i svensk vård och omsorg. Detta kommer att kunna bidra till en ökad kvalitet, effektivitet och tillgänglighet inom vården och på så sätt skapa en tryggare vård och högre livskvalitet för patienter, anhöriga och personal. Det är dock nödvändigt att visa försiktighet eftersom det är lätt att man kastar sig in i att bygga upp system och program. När sedan någon annan ska börja utnyttja dem görs det inte i den utsträckning som var planerat. Behovet av kommunikation är stort, och vikten av ett interaktivt system måste betonas. Vi får inte glömma patienternas och personalens värderingar och attityder. Vi måste lära oss mer om vad de tycker och tänker. Personal, patienter samt anhöriga är användarna och bör i den grad de berörs involveras i arbetet med att utforma IT-användningen inom sjukvården. Tanken om IT inom vård och omsorg måste innebära att användarna står i centrum. Detta bör ges regeringen till känna. IT är enligt vår mening ett sätt att komma till rätta med åtminstone en del av de problem som finns inom vården. Vi måste börja använda IT och utmönstra gamla metoder som inte längre fungerar. För att klara vården behövs ytterligare satsningar på den hjälp som IT-utvecklingen ger. Denna hjälp består till exempel av att dela på de kunskaper som finns och använda telemedicin istället för att samtliga landsting ska ha egna specialistcentrum. Nätverksmiljöer för utbildning och kontinuerlig vidareutbildning av vårdpersonal och patienter är ett annat exempel som bidrar till en effektivare vård. Förenklad administration och snabbare framtagande av viktiga kunskaper, med både bättre diagnostisering och behandling som följd, är en ytterligare effektiviseringsvinst av ökad IT-användning. betonar dock vikten av att de etiska frågorna inte glöms bort i diskussionen om IT:s möjligheter. Tekniken får aldrig ersätta den mänskliga kontakten mellan vårdare och patient, den kan endast bli ett komplement. Vi kan inte bara fråga oss när vi kan använda oss av IT i vården, utan frågan om när vi behöver människor i vården är alltid den mest centrala. Satsningen på IT inom sjukvård berör enligt vår mening främst fyra områden; samordning, behandling, anhörigstöd och kompetensutveckling. Enligt krävs en summa av för att möjliggöra implementering av olika projekt inom dessa områden. anser att det är väl motiverat att investera denna summa i ett antal långsiktiga och utvecklingsbara lösningar i en verksamhet som omsluter ca och som präglas av kortsiktiga nödlösningar. IT inom vården kan bidra till ökad samordning och förenklad samverkan mellan olika vårdgivare i hela vårdkedjan. anser att det är viktigt att utveckla ett IT-stöd för att höja kvaliteten och effektivisera informationsutbytet mellan samtliga aktörer i vårdkedjan. Målet är att komma bort från en långsam, pappersbunden, faxbaserad och ofta osäker rutin. För patienter som rör sig i vårdkedjan, det vill säga de som är i kontakt med fler än en aktör, är det naturligt att information om diagnos och pågående behandling sprids ut hos t ex landsting, vårdcentral, och det egna hemmet. Ju fler kockar desto sämre soppa brukar det heta, och vården är inget undantag. Därför måste vi satsa på IT-stöd som underlättar samverkan. Nätverket kring patienten måste få aktuell information, vilket innebär att samtliga i vårdkedjan vet vad som gjorts och vad som ska göras. Detta minskar starkt riskerna för missförstånd och ger en kvalitativ, uppföljande och ekonomisk vård. Vad som ovan anförts om att vi måste satsa på IT-stöd som underlättar samverkan i vården bör ges regeringen till känna. vision är en hälso- och sjukvård utan barriärer, och med hjälp av sk telemedicin kan detta bli verklighet. Alltför många sjuka slussas fram och tillbaka inom vårdkedjan. I stället för att i onödan skickas långväga till ett specialistsjukhus kan patienten få vård på ett mindre sjukhus eller vårdcentral i närheten, där personalen via nätet kopplar upp sig till en specialist. Telemedicin är alltså ett alternativ som erbjuder experthjälp på distans, vilket kan leda till en effektivare och mer kvalitativ vård till lägre kostnad. Det blir allt svårare att anställa sjukvårdspersonal, på alla nivåer och inom alla områden, och i och med att 40-talisterna går i pension går vi mot vad man skulle kunna kalla en kris. Att kunna dela på den kunskapsbank som finns ter sig därför än viktigare. Telemedicin kan dessutom användas internationellt, vilket innebär att sjukvårdspersonal i kan få hjälp med svåra eller ovanliga fall från specialister i andra länder. Vad som ovan anförs om telemedicinens nationellt och internationellt potentiella användningsområden bör ges regeringen till känna. IT inom området behandling av patienter är även ett framgångsrikt koncept hos människor med olika funktionsnedsättningar. För dessa personer har ny teknik inneburit ett hjälpmedel eller rentav ett läkemedel. Olika IT-lösningar har varit mycket framgångsrika för att hjälpa personer med funktionsnedsättningar till ett enklare liv. Exempelvis har innovationscentret Certec i utvecklat Minimetern, vars syfte är att med modern och billig teknik hjälpa svårt hjärnskadade människor som bara kan uttrycka sig med blinkningar, gapningar e t c, att kommunicera. Minimetern ger ansiktsrörelser en kommunikativ betydelse och kan därigenom ge personen ifråga ett språk. anser att forskning och utveckling inom detta område är mycket viktigt. En stor del av all vård sköts av någon närstående. Deras behov av kunskap om sjukdomar och kontakter med sjukvården är stort. kan dock även anhöriga dra nytta av olika IT-verktyg, som exempelvis bildtelefoni eller IT-baserade stöd där de kan hämta information om sjukdomen, ställa frågor och få hjälp i den dagliga omsorgen. För anhörigvårdare kan dessa verktyg bidra till minskad isolering och ensamhet, ökat självförtroende och ökad säkerhet, ökad tillfredsställelse och nöjdare tillvaro, ökad beredskap och kunskap att hjälpa och stödja. anser att det är positivt att anhörigvårdare med hjälp av IT-verktyg kan öka sina kunskaper och ta makt över sin situation. Vad som ovan anförs om vikten av IT-verktyg som anhörigstöd bör ges regeringen till känna. Behovet av vidareutbildning och kompetensutveckling kommer att bli en av de mest brännande frågorna inom framtidens vård och omsorg. Vi måste redan nu börja förbereda oss för den stora anstormningen av vårdkrävande åldringar . Detta stora behov kräver ett mer flexibelt utbildningssystem än . Här kan IT vara ett hjälpmedel. Genom datorteknologi kan kunskaper, kurser och utbildningar bli tillgängliga för större personalgrupper. ser gärna en framtid med ett internationellt nätverk där vårdpersonal i olika delar av världen kan ta del av varandras kunskaper. Ny teknologi är också en förutsättning för att kunna leva upp till dagens krav på livslångt lärande och för att klara av att hämta information från det ständigt, rekordsnabbt växande kunskapsflödet. Dagens utbildning sker bäst i nätverk, i samarbete med andra. Det handlar om aktivt lärande och problemlösning, till skillnad från korvstoppning. kan det här ske på distans och oberoende av tiden, något som inte var möjligt . vill främja IT-användningen inom sjukvården för att höja kompetens och kunskapsnivå hos vårdpersonal. Vad som ovan anförts om att främja IT-användningen inom sjukvården för att höja kompetens och kunskapsnivå hos vårdpersonal bör ges regeringen till känna. 10 IT och PUL eftersträvar att utöka den reella yttrandefriheten, vars och ens möjligheter att göra sig hörd och få uttrycka sina åsikter. Främst handlar det om att ta vara på de möjligheter Internet erbjuder. Det fria ordet är emellertid inte skyddat på individuell nivå av yttrandefrihets- och tryckfrihetsgrundlagarna, som i stället tar fasta på etablerade aktörer inom medier. Bland annat detta förhållande har gjort det möjligt att inskränka yttrandefriheten på Internet t ex med PUL (personuppgiftslagen) och BBS-lagen (lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor). Enligt de erfarenheter som vunnits än så länge har PUL och BBS-lagen inte bidragit i den utsträckning den borde till att skydda enskildas integritet. I stället har de kommit att användas för att förhindra det fria ordet och undvika prövning av innehållet i yttranden. Det skydd dessa lagar ska erbjuda för övergrepp kan i all huvudsak tillgodoses genom andra lagar. har upprepade gånger krävt långtgående förändringar av PUL och ett intensifierat arbete för att värna det fria ordet. Detta är uppenbarligen en oframkomlig väg, och menar då att den enda lösningen är att upphäva PUL och BBS-lagen. bör besluta att upphäva PUL och BBS-lagen. En lagstiftning om större individuell yttrandefrihet bör i huvudsak ske inom ramen för en förstärkt yttrandefrihet i regeringsformen. Vi är därmed också kritiska till den nya lagstiftning som innebär godkännandeförfaranden och avgifter för yttrandefrihetsskydd av hemsidor. Vi ser två demokratiskäl för detta, nämligen orimligheten i att medborgare ska behöva betala för att utrycka sin åsikt och att en myndighet ska godkänna enskilda personers yttranden. Detta kan föra med sig dels att personer tvekar inför att uttrycka sin åsikt på grund av kostnaden, dels att det finns en risk för godtycklighet från myndighetens sida. menar att lagen istället borde innehålla förstärkt medborgerlig yttrandefrihet. IT skapar helt nya möjligheter för människor att kommunicera och göra sin röst hörd. Det är en positiv utveckling, och det ligger i yttrandefrihetens anda att sådana nya möjligheter bör tas till vara. För att uppnå en mer individualiserad yttrandefrihet, förutom avskaffande av PUL, bör 2 kap. 13 § RF utredas med inriktning mot större restriktivitet i möjligheten att inskränka yttrandefriheten. Detta avser såväl de allmänt hållna formuleringarna i första stycket som den generella möjligheten att begränsa yttrandefriheten så länge begränsningen avser form och inte innehåll i tredje stycket. Även en ny ordning där yttrandefrihetsgrundlagen i tillämpliga delar kan skydda enskildas yttrandefrihet i nya medier bör prövas. Regeringen bör därför utreda 2 kap. 13 § RF samt se över en ny ordning för att skydda enskild yttrandefrihet i nya medier. med detta måste regeringen intensifiera det arbete som görs inom ramen för EU för att förändra dataskyddsdirektivet syftande till att stärka yttrandefriheten i hela unionen. Särskilt angeläget är det att nu förhindra en utvidgning av dataskyddet till att omfatta juridiska personer. Vad som ovan anförts om behovet av att förhindra att dataskyddsdirektivet utsträcks till juridiska personer bör ges regeringen till känna. 11 IT och krisinformation Internet har blivit en av de viktigaste informationskällorna. När större händelser som exempelvis terrorattacker eller kärnkraftsolyckor inträffar är det hit många vänder sig för information om det senaste. Alternativet är då de nyhetssajter som tidningar och TV-kanaler driver. Problemet är då att dessa ofta inte klarar den stora anstormning av besökare som letar information. Systemen är helt enkelt inte dimensionerade för den belastning som uppstår. anser dessutom att detta informationsansvar inte bör ligga på privata initiativ. Detta är statens ansvar, och vi förordar en statlig Internetsajt för krisinformation. En sådan sajt kan byggas med mer avancerad teknik som klarar den anstormning av besökare som större händelser ofta medför. begär att regeringen följer upp nuvarande utredning på området med utgångspunkt i att skapa en nationell Internetsajt för krisinformation. 12 IT och demokrati För demokratin kan IT komma att ha en än större betydelse . Tekniken möjliggör för oss att skapa arenor där medborgare kan bemöta beslutsfattarna, där information inte bara kan spridas utan också diskuteras, där de lokala gemenskaperna kan ha ett närmast permanent torgmöte. På så sätt kan fler bli delaktiga, också de som tycker att det tar för mycket tid att delta på traditionellt sätt. Deltagande är inte bara upp till medborgaren själv. Politiken måste skapa förutsättningar för medborgare att delta i demokratin. Tekniken ger oss möjligheten att öka delaktigheten. Inte genom att ersätta det traditionella mötet mellan politiker och medborgare, men väl komplettera. Ett virtuellt möte i ett digitalt stadshus kan inkludera även de medborgare som bara har över. Där kan också dessa personer delta, ge synpunkter och tas på allvar. Denna komplettering är inte ett hot mot de traditionella demokratiska systemen snarare tvärtom. Erfarenheter från , övriga EU och visar att där man satsat på det virtuella deltagandet i politik, där går också det verkliga deltagandet upp. De människor man lär känna digitalt vill man gärna också träffa. Vad som ovan anförts om att informationstekniken kan leda till ökad delaktighet i demokratin bör ges regeringen till känna. Men detta sker inte av sig självt. Om beslutsfattarna utgår från att medborgarskap främst är något passivt och att deltagande utövas , återspeglas det också i hur man utformar det digitala forumet. Medborgarna måste kunna kommunicera med politiker och tjänstemän i kommun-, stadsdels- såväl som statsförvaltning och dessutom kunna lita på att få ett svar. Alltför många har negativa erfarenheter av diskussionsforum, digitala anslagstavlor och diskussionslistor. Förklaringen till detta är ofta att beslutsfattarna inte finns i det digitala forumet. Dessa forum tas inte seriöst eftersom intresserade medborgare söker beslutsfattarna. När dessa inte finns där faller meningen med ett digitalt forum. Vad som ovan anförts om att det virtuella forumet måste utformas så att beslutsfattare och medborgare kan kommunicera på samma villkor bör ges regeringen till känna. Att rösta via informationsteknik är en mer komplicerad fråga. Inom EU har ett flertal digitala omröstningar genomförts med gott resultat, och möjligheten till detta är en prioriterad fråga i unionen. ställer sig liksom EU positiv till detta, men bara när säkerhet kan garanteras.