mot · GQ02A318 · 2003-01-01 00:00:00 — Motion till 2002/03:A318 av m.fl. (kd) Motionen delad mellan flera utskott har rapporter om försämrad hälsa i kommit allt täta- re. Ett problem som uppmärksammats mycket är stress. Stress är ofta kopplat till arbetslivet. Man bör dock inte betrakta stress som ett pro- blem relaterat enbart till arbetslivet. I dagens samhälle är det många samver- kande faktorer som kan leda till stress. Stress är inte något som drabbar en viss kategori människor eller en viss åldersgrupp. Stress är ett problem som kan drabba vem som helst, när som helst. Med denna motion vill vi visa vad forskningen säger om stress samt vilka åtgärder som måste vidtas för att arbetslivet ska bli människovänligt. Därför anser vi att det är viktigt att stress uppmärksammas i folkhälsoarbetet. För oss kristdemokrater har det alltid varit naturligt att sätta barnen i centrum. Arbets- livet måste bli mer barnvänligt. Större flexibilitet i arbetslivet är en avgörande faktor för att minska stressen i samhället. drabbas många barn av den stress som råder i arbetslivet, till exempel i förskolor och skolor. I motionen pekar vi också på vikten av flexibilitet och inflytande över den egna arbetstiden. Det är viktigt att människor har kontrollen över sina liv och kan anpassa arbetet efter livets skiftningar. Behov ser olika ut under olika skeden av livet. Vi betonar också det förebyggande arbetets roll samt vikten av snabba insatser vad gäller stress. Vi lägger i motionen fram ett förslag om införande av individuella kompe- tenskonton. Ett sådant konto underlättar för den enskilde att genomgå utbild- ningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det underlättar också för äldre arbetstagare att konkurrera med yngre människor som har en mer aktuell utbildning något som visat sig bli allt svårare i dagens arbetsliv. För arbets- givaren ger kompetenskontot tillgång till personal med uppdaterade kunska- per och större engagemang. Vi belyser också de särskilda problemen med ohälsa i offentlig sektor. Det är viktigt att den offentliga sektorn tar tag i problemet på ett radikalt sätt. Stat, landsting och kommuner är bland de största arbetsgivarna i , och om dessa inte sköter sitt arbetsgivaransvar på ett bra sätt drabbar det många män- niskor. Det ligger också ett självändamål i att offentlig sektor föregår med gott exempel. 2 002 /0 3:A318 Slutligen tar vi upp vikten av snabba insatser med rehabilitering vid arbets- relaterad ohälsa samt att borde fungera som aktiv rådgivare kring stressrelaterad sjukdom. 2 002 /0 3:A318 Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................... Stress i ett jämförande perspektiv ............................................................... Stressfaktorer i arbetslivet........................................................................... Utbrändhet och vägen tillbaka............................................................ Arbetsgivarens betydelse offentligt eller privat?...................................... grundsyn på ett hållbart arbetsliv ................................ Den enskilda människans ansvar........................................................ förslag för ett mänskligt och uthålligt arbetsliv........... Ett barnvänligt arbetsliv ..................................................................... Arbetsrelaterad ohälsa i offentlig sektor............................................. Mångfald inom vård och omsorg ....................................................... 2 002 /0 3:A318 3 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stress bör behandlas ur ett bredare perspektiv än bara rela- terat till arbetslivet.1 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stress bör uppmärksammas i folkhälsoarbetet.1 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett barnvänligt arbetsliv. 4.Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om flexibel arbetstid och förändring i semesterlagen med möjlighet till förkortad arbetstid. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuellt kompetenssparande. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om belysning av de särskilda problemen med ohälsa i offentlig sektor. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den betydelse för arbetsmiljön inom vård- och omsorgsyrken som en mångfald av vårdgivare har. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till snabba insatser med rehabilitering vid arbetsrelate- rad ohälsa.2 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som aktiv rådgivare kring stressrelaterad sjukdom. 1Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SoU. 2Yrkande 8 hänvisat till SfU. 2 002 /0 3:A318 Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Detta konstateras också i delbe- tänkande, Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91). Hög materiell levnadsstan- dard till trots, rapporteras återkommande om ökad psykisk ohälsa hos befolk- ningen. Människan behöver hälsofrämjande strukturer för både kropp och själ. Ett rikt socialt nätverk är viktigt för att motverka rotlöshet, ensamhet och utanförskap. Goda sociala relationer med familj, släkt och vänner är positiva trygghetsfaktorer både och i vuxenlivet. Samhällets strukturer är viktiga för människors hälsa. Utgångspunkten i de politiska besluten måste vara omtanken om den enskilda människans välbe- finnande. Ett gott samhällsklimat bidrar till att människor känner sig delaktiga i ett sammanhang. Det goda arbetslivet består i en arbetsmiljö där människor kan uppleva trivsel, arbetsglädje och har möjlighet att utvecklas. Stress är kroppens reaktion på psykisk och fysisk påfrestning. Som feno- men kan stress upplevas såväl positivt som negativt. Positiv stress uppkom- mer när den enskilde som befinner sig i en krävande livssituation med pressande arbetsuppgifter dock har möjlighet att påverka och styra sin tillva- ro. Stress kan också vara positiv , då kroppen mobi- liserar. Negativ stress uppstår då den enskilde på liknande sätt har en betung- ande och krävande livssituation men inte har makt och möjlighet att i samma utsträckning påverka till förändring. I det följande är det begreppet negativ stress som åsyftas. Frågan om ökad stress och ohälsa har kommit att nästan uteslutande handla om arbetstidens längd. Stressforskaren visar dock att stress inte är enbart arbetstidsrelaterad utan också ekonomi-, kunskaps- och tillitsre- laterad. Det framgår klart i resultat att enbart förkortad arbetstid inte skapar mindre stress för den enskilde. Stressfaktorerna är många, och för att leva ett gott liv måste vi bemästra dem på många olika sätt. Såväl problemen med stress och ohälsa som lösningarna på desamma måste ses i ett bredare perspektiv än att bara betraktas som en arbetstidsfråga. Arbetsmiljölagens syfte är, förutom att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet, också att skapa en god psykosocial arbetsmiljö. Den nya och moder- nare lagen tillkom och ökade arbetstagarens in- flytande genom partssammansatta grupper på arbetsplatserna. Arbetsmiljöla- gen är tämligen övergripande och gäller i princip alla verksamheter som före- kommer i arbetslivet. Arbetsmiljöarbetet har under hela industrialismens epok fokuserat på den yttre miljön. Det har handlat om sådant som att förebygga dammrisk, att skydda anställda från att få fingrar avklippta i maskiner eller ramla ner från tak. ser arbetslivet ganska annorlunda ut, både vad gäller arbetsmiljö, anställningsformer och arbetstidsförläggning. Stress visar sig som ett allt större problem i samhället, inte bara i utan i hela västvärlden. Stress kan var en positiv drivkraft, vilket är en till- 2 002 /0 3:A318 gång vid en extra ansträngd situation. Men långvarig stress leder snabbt till att människor slits ner. har det rapporterats frekvent om att stress och utbrändhet på jobbet ökar i omfattning. Sjukskrivningarna har ökat markant . var 273000 personer långtidssjukskrivna (längre än 30 da- gar). Antalet sjukskrivna längre än har ökat med 75 000 till 120 000. Den relativa ökningstakten har legat på . Under dessa år har också antalet förtidspensionärer ökat, från 423 1997 till 467 2002. Professor vid konstaterar att hälften av alla som har arbete i tycker att de har alldeles för mycket att göra på jobbet. En undersökning som redovisades i () visar starka samband mellan självupplevd stress och död i hjärt-kärlsjukdomar. Arbetsrelaterad stress är helt i klass med andra riskfaktorer såsom rökning och övervikt. Statistiken visar att kvinnor är överrepresenterade när det gäller sjukskriv- ningar och arbetsskador. Detta hänger delvis samman med att yrken där kvin- nor dominerar, såsom vård och omsorg, uppvisar de högsta ohälsotalen. Det är ett problem som vi måste ta på största allvar. Därför är det av största vikt att kommuner och landsting agerar kraftfullt mot ohälsa och arbetsskador, men även aktivt med rehabilitering, på sina arbetsplatser. 5 Stress ur ett vidare perspektiv Arbetsrelaterad stress som fenomen förekommer i alla EU:s medlemsstater. Detta framkommer i Europeiska kommissionens Handledning om arbetsrela- terad stress, utgiven i . Mer än hälften av EU:s 147 miljoner arbetstagare uppger att de arbetar i mycket högt tempo och under stor tids- press. Mer än en tredjedel kan inte påverka arbetsuppgifternas ordningsföljd och mer än en fjärdedel kan inte påverka sin arbetsrytm. Bland arbetstagarna uppger att de har monotona arbetsuppgif- ter, har ingen arbetsrotation och utför korta repetitiva arbetsuppgifter. Arbetsrelaterade stressfaktorer av detta slag har förmodligen bidragit till den nuvarande mångfalden av sjukdomar och besvär: klagar över huvudvärk, klagar över muskelvärk, klagar över trötthet, klagar över stress och klagar över rygg- smärtor. En försiktig uppskattning av de kostnader som arbetsrelaterad stress orsa- kar ger vid handen att det rör sig om , det vill säga . Enligt EU:s ramdirektiv är arbetsgivaren skyldig att svara för att arbetsta- garens säkerhet och hälsa tryggas. Dessutom anger direktivet att arbetsgiva- ren har skyldighet att utveckla en sammanhängande övergripande policy för det förebyggande arbetet. 2 002 /0 3:A318 6 Stressfaktorer i arbetslivet Man måste brinna för att kunna bli utbränd, säger på . Det är ofta duktiga och engagerade personer som riskerar att bli utbrända när de upplever att målen inte är möjliga att uppnå. Den drivna sjuksköterskan som aldrig får tillräckligt med tid att ta hand om patienterna. Eller den idealistiska arbetsförmedlaren som tvingas konstatera att ett ledigt arbete saknar sökande eller som inte har något jobb att förmedla till den ar- betslöse. Forskarna är överens om att de främsta orsakerna till stress är att inte ha inflytande över det egna arbetet eller livssituationen. Detta kommer till ut- tryck bland annat inom följande områden i arbetslivet. Förespråkarna för en generellt förkortad arbetstid har argumenterat utifrån att det skulle lösa problemen med stress och ökad ohälsa. Enligt vissa forskare riskerar den arbetsrelaterade stressen att öka , då lika mycket arbete måste uträttas under färre antal timmar. Och i historiens ljus kan vi ju klart se att lediga och 40 timmars arbetsvecka inte gjort vår tillvaro mindre stressig än den var . En generell arbetstidsförkortning skulle inte lösa de problem som exi- sterar på arbetsmarknaden för den enskilde individen vad beträffar ökad ohäl- sa. Det viktiga är att individen har möjlighet att påverka förläggningen av sin arbetstid för att samordna den med fritiden på bästa sätt. Vi ser mycket posi- tivt på möjligheten för enskilda människor att korta sin arbetstid. Individen ska ha stora möjligheter att i förhandling byta ökad lön mot kortare arbetstid. Arbetstiden ska kunna variera under en livscykel. På många arbetsplatser sker en förändring från regelstyrning till målstyr- ning. Människor arbetar i större utsträckning i projekt och så kallade platta organisationer i vilka ett stort egenansvar förekommer. De platta organisatio- nerna tenderar ibland att innebära ökade krav, oklara gränser, dåligt personal- stöd och krympande resurser. Men platta organisationer kan också medföra större arbetsglädje, större utvecklingsmöjligheter och större delaktighet. Allt beror på hur väl organisationen fungererar och vilka resurser den förfogar över. Många välkomnar denna förändring, men en del har också drabbats hårt när projekt misslyckats eller när målen varit diffusa eller orealistiska. Det är viktigt att tillgodose varje människas behov av tillitsrelaterade strukturer i arbetslivet. Ansvar och befogenheter måste gå hand i hand, och en god arbetsinsats ska uppmärksammas och belönas. 2 002 /0 3:A318 När kompetensen för att klara av en arbetsuppgift saknas, ökar riskerna för stress. Den teknikutveckling vi sett på flertalet arbetsplatser har lett till att många arbetstagare upplever sig sakna tillräcklig kunskap för att ha kontroll över sina arbetsuppgifter. Dessutom kan det i de platta organisationernas spår uppstå situationer där arbetstagare saknar nödvändigt stöd och möjlighet att fråga om råd. Varje arbetsgivare måste ge tillgång till kompetensutveckling som svarar upp mot den teknikutveckling som sker inom verksamheten. Dessutom vill inrätta individuella kompetenskonton där såväl arbetstaga- re som arbetsgivare avsätter pengar på ett konto som kan disponeras för åter- kommande studieperioder under livet. Kunskap på exempelvis teknikområdet har en kort halveringstid som nödvändiggör återkommande fortbildning under ett arbetsliv. 6.4Utbrändhet och vägen tillbaka , docent i medicinsk psykologi, är ansvarig för Stressmot- tagningen på . Han menar att stressen har tilltagit som ett samhällsproblem därför att många människor saknar möjligheter att klara av samtidens krav. Den utbrända människan drabbas av sjukdomar, exempelvis hjärt- kärlrelaterade sjukdomar, men utöver det finns två olika grupper av symtom. Dels kan den utbrända människan få svårigheter i vardagen, såsom nedsatt syn, sämre minne och koncentrationssvårigheter. Även små motgångar kan öka stressen och skapa ångest. Dels kan man drabbas av trötthet, sömnpro- blem och utmattning som det inte går att vila upp sig från. skiljer ut tre faser i arbetet med att tillfriskna. I den första fasen behövs akut vård med mänskligt omhändertagande och kanske medici- nering. Sedan kommer en uppbyggnadsfas där det kan behövas samtalsterapi och träning för att bygga upp psyke och fysik igen. Den tredje fasen består i habilitering tillbaka till livet och arbetslivet igen. Vägen till utbrändhet är plågsam och vägen tillbaka likaså. Vi måste gemensamt skapa en tillvaro där utbrändhet inte existerar. Stress kan före- byggas. 7 Arbetsgivarens betydelse offentligt eller privat? Det finns ett antal undersökningar som alla tyder på en och samma sak, näm- ligen att anställda hos privata vårdgivare trivs bättre och mår bättre än sina kollegor hos offentliga vårdgivare. I en omtalad rapport från fackförbundet 2 002 /0 3:A318 drog man också slutsatsen att konkurrensut- sättning lett till att både privata och offentliga vårdgivare har förbättrat kvali- teten. I undersökning fick den privata vården genomgående hög- re betyg än den offentliga. Enligt fokusgrupperna i undersökningen utmärks de offentliga arbetsplatserna av hierarkier, långa beslutstider, bristande kon- takt mellan chef och anställda och litet ansvar för personalen. De privata sägs vara motsatsen; få nivåer, snabba beslut, täta kontakter och stort ansvar. Frå- gan om de anställdas möjligheter att hinna med sina arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt gav de offentliga medelvärdet 4,1 och de privata 4,5. Möjligheten att ägna tillräcklig tid åt patienterna, de boende, var även det högre för de privata (4,2) i jämförelse med de offentliga (3,7). Även möjlig- heterna till ständig kompetensutveckling bedömdes något gynnsammare för de privata (4,1) i förhållande till de offentliga (3,8). Professor vid , univer- sitet, har i sin forskning kommit fram till att offentliganställda är mer miss- nöjda med lön och anställningstrygghet än privatanställda. De anser också att de oftare kommer hem utmattade från jobbet. Missnöjet gäller också karriär- möjligheter och makt över arbetstiden. Andra undersökningar som gjorts visar att majoriteten av personal på vård- inrättningar som övergått från offentlig till privat regi upplevt att det egna inflytandet ökat. I en studie som utförde på uppdrag av SAF ( fr o m ) anser merparten av sjuksköterskorna att övergången till privat anställning har medfört en positiv förändring. Initiativ från medarbetarna tas till vara i större utsträckning och de anställda får mer stöd och uppmuntran i sitt arbete. 8 grundsyn på ett hållbart arbetsliv Människan måste betraktas ur ett helhetsperspektiv på tillvaron. För att män- niskan ska må bra måste samhället formas utifrån begrepp som gemenskap, lojalitet, delaktighet och solidaritet. Har vi ömsesidig tillit till och respekt för varandra i ett bostadsområde och på en arbetsplats skapar det trygghet. Den som vet att omgivningen ställer upp när det blir problem i livet blir i mindre utsträckning sårbar för påfrestningar. Stress uppkommer när konflikt uppstår mellan arbetsliv och privatliv, när individ och arbetsuppgifter inte passar ihop och när vi inte har kontroll över vårt eget arbete eller vårt liv. Stress påverkar inte bara våra känslor utan också vår förmåga till empati och vår kreativitet. Stress är inte enbart en arbets- marknadsfråga. Det handlar om helheten i livet, om att få balans i tillvaron mellan arbete, hem- och familjeliv. Förändringar i teknik och av marknader har medfört att livet tycks röra sig i allt snabbare takt. Nationella gränser suddas ut och konkurrensen hårdnar. Företag, organisationer, egenanställda och arbetstagare tvingas till ökad flexi- bilitet. De börsnoterade bolagen har aktieägare som kräver avkastning på sina 2 002 /0 3:A318 För den enskilde luckras gränsen mellan arbetstid och fritid upp när alltfler tar jobbet med sig hem. Vi är ständigt uppkopplade, nåbara och tillgängliga. Priset för detta är ofta en ohälsosam stress som leder till olika sjukdomar. Inte bara individen utan också företagen och samhället i stort betalar ett högt pris för att stress slår ut friska, arbetande individer. 8.1Den enskilda människans ansvar Varje människa har ansvar för sitt eget liv, för sig själv, men också för andra. Alla måste ställa frågan vad som är viktigt i livet och tillåta svaret på frågan att forma tillvaron. Man måste ta vara på livet så att man orkar arbetslivet ut. En människa som upplever stress måste fråga sig om stressen kommer in- ifrån henne själv eller utifrån omvärlden. Är det arbetsliv eller privatliv som utgör största stressfaktorn? Alla måste ta ansvar för sin egen hälsa. För att skapa balans i tillvaron måste man våga säga nej till vissa saker. När yrkesli- vet tenderar att bli alltmer gränslöst gäller det att skapa egna gränser för sig själv och för andra. Viktiga åtgärder för att skapa en hög trivselnivå i livet är följande: Främja balansen mellan arbete och fritid. Vårda relationer med släkt och vänner. Främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje på ar- betsplatsen. Framföra klagomål till den det berör. Utföra arbetet så att man kan vara stolt över det. Se till att man har en arbetsbeskrivning som man förstår. delaktig på arbetsplatsen och komma med förbättringsförslag. Ta tid för sammanhängande återhämtning med tillfälle till miljöbyte och vila. All vinst börjar med trivsel på arbetsplatsen, sade en före detta NK- direktör. Arbetsgivaren har ett ansvar att skapa ett arbetsliv där människor kan behålla hälsa och arbetsglädje trots snabba förändringar och högt tempo. Arbetet måste organiseras så att människor inte slits ut. Strävan måste vara hela människor i ett helt företag. Viktiga åtgärder är följande: Främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje på ar- betsplatsen. Ställa rimliga krav och ge varje arbetstagare en tydlig arbetsbeskrivning. Införa flexibel förläggning av arbetstid utifrån verksamhetens behov och de anställdas önskemål. Informera om rutiner när det gäller framförandet av klagomål. 2 002 /0 3:A318 Uppmuntra och bevilja tjänstledighet för både mammor och pappor, för vård av barn. Gör anställda delaktiga och ta vara på deras idéer för att utveckla verk- samheten. Uppmuntra och belöna goda arbetsinsatser och goda idéer. Hålla utvecklingssamtal med varje anställd och nyttja samtalen som under- lag för kompetensutveckling. Om personalen har goda arbetsvillkor och känner delaktighet i verksamheten blir personalrekrytering ett mindre problem. Tillväxt och lönsamhet kan base- ras på personalens välbefinnande och medinflytande. Det är bekymmersamt att konstatera att sjukskrivningar och utbrändhet är störst inom den offentliga sektorn. Politiken måste självfallet använda sig av aktuell forskning som underlag för beslut som kan skapa ett uthålligt och gott arbetsliv. Politikens uppgift är följande: Ge goda förutsättningar för ett sunt företagande. Ge goda förutsättningar för ett friskt arbetsliv såväl i offentlig som privat sektor. Ge goda möjligheter för ökad rörlighet och god trygghet i arbetslivet. Ge goda förutsättningar för folkhälsoarbetet. Möjliggöra vinstdelningssystem för arbetslivet. Ge goda förutsättningar för kompetensutveckling i arbetet. 9 förslag för ett mänskligt och uthålligt arbetsliv Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Arbetslöshet, dålig ekonomi, låg utbildningsnivå och andra kända faktorer räcker inte alltid som förklaring till den psykiska ohälsan. Även un- der materiellt goda förhållanden förekommer ohälsa på det psykologiska planet. Detta innebär att det inte alltid är materiella faktorer som orsakar ohäl- sa eller att mer pengar är lösningen på problemen. Människan är en helhet där både kropp och själ behöver vårdas. Människans behov av gemenskap och trygghet kan inte ersättas utan måste tillfredsställas redan från födseln. Otrygghet grundad i barndomen följer ofta individen upp i vuxen ålder, och denne får ofta bära med sig otryggheten resten av livet. 2 002 /0 3:A318 De immateriella värdena måste beaktas som viktiga hälsofaktorer och ges ett större utrymme i det framtida folkhälsoarbetet. Folkhälsoarbete måste bedrivas på alla nivåer i samhället; nationellt, regi- onalt och framför allt lokalt. Kommuner och landsting har ett viktigt uppdrag i att våga arbeta förebyggande. Goda exempel finns som visar att kommuner som har satsat utifrån ett salutogent (friskhets-) perspektiv och har avsatt resurser på friskvård har minskat antalet sjukdagar per anställd trots att kom- munerna i övrigt bevittnar en ökning av sjukfrånvaron. En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjligheten att utveck- las i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv, alltså en arbetsmiljö där det ses som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta gäller både män och kvinnor. Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, är en varningssignal. Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempo i arbetslivet och ökad arbetslöshet med därtill ökad rädsla för att förlora job- bet, försvårar föräldraskapssituationen. Det är förödande för en nation om den inte skapar utrymme för barn att födas och för vuxna att vara föräldrar. En familjepolitik som tar sin utgångspunkt i att barnen får en trygg och harmonisk uppväxt, där föräldrar och barn får mer tid med varandra, kommer att motverka de stressymtom som ökar. skriver i sitt delbetänkande att även i skolåldern är föräldrarnas insatser avgörande för barnens hälsa.