mot · GQ02Fi17 · 2003-05-05 00:00:00 — vill se ett jämställt företagande och föreslår beprövade och framgångsrika insatser som affärsrådgivare för kvinnor, resurscentrum för kvinnor och att allt företagsstöd och tillväxtskapande arbete, t.ex. regelförenklingsarbetet, ska ha ett tydligt genusperspektiv. Det är diskriminerande att de största hindren för eget företagande finns inom de områden där kvinnor har de flesta jobben inom offentlig sektor. Möjligheten för många att pröva på företagande genom t.ex. egenanställning förhindras av ålderdomliga regler för F-skattsedel som gör att ansökan för t.ex. sjuksköterskor ofta avslås. ser positivt på offentlig verksamhet i annan regi, och uppmuntrar ökad samverkan i kommunerna mellan det offentliga, det privata och det civila samhället. Välfärdsentreprenörer ska befrämjas. Offentliga organ måste bli bättre på att nyttja lokala småföretag, t.ex. genom att låta den lokala handlaren leverera maten till det lokala ålderdomshemmet. Kommunala bolag ska inte tillåtas snedvrida konkurrens genom att utnyttja sin ställning gentemot privata aktörer. Alltför länge har småföretagare diskriminerats i skattelagstiftningen och trygghetssystemen. Passivt ägande av aktier har gynnats framför att med eget arbete få företag att växa. Regeringens val av lösning på problematiken med de s.k. pomperipossaeffekterna av de s.k. 3:12-reglerna är långt ifrån tillräckligt. Vår grundläggande kritik mot hur fåmansföretag beskattas kvarstår, och regeringens förslag undanröjer bara de allra värsta effekterna av 3:12-reglerna. Ska företag kunna växa av egen kraft måste det också vara möjligt att driva dem . Arbetande kapital i företagen ska hållas intakt vid generationsskiften genom slopad arvs- och gåvoskatt mellan makar och bröstarvingar. Förmögenhetsskatten avvecklas, i ett första steg genom avskaffad sambeskattning. Kvinnor utför fortfarande största delen av allt arbete i hemmet. För att öka andelen kvinnliga entreprenörer behövs inte bara mer jämställdhet i hemarbetet utan också en reform som gör det möjligt att köpa hushållsnära tjänster och därmed öppnar både för nya arbetstillfällen och för att ge kvinnor kontroll över sin vardag. driver likabehandlingsprincipen vad gäller myndigheters kontakter visavi företagare. Företagarens tid visas respekt genom att samma svarstid som ges till företagen också gäller omvänt, dvs för företagen är för myndigheten. Människor startar företag för att förverkliga en idé, inte för att de är begeistrade av byråkrati och oändligt uppgiftslämnande. Krånglet är särskilt dyrt för småföretagare, och kostnaden uppgår för de minsta företagen till per anställd. Den kommande mandatperioden anser att antalet regler och blanketter för småföretag ska minska . I och med att konkurrensen ökar förändras även förutsättningarna för företagaren. Genom att söka likvärdiga konkurrensvillkor med övriga EU kan ytterligare tillväxt och därmed även välfärd uppnås i . Den globala ekonomin ställer krav på en högre grad av konkurrensneutralitet i de skatter och regelverk som omger företagande. Det gäller bl a utformningen av skatter, arbetsgivaravgifter och ytterligare avregleringar av befintliga monopol. Den demografiska prognosen för talar sitt tydliga språk: vi kommer snart att ha arbetskraftsbrist, framför allt inom offentlig sektor. verkar för att bör undersöka hur vi öppnar för vidgad arbetskraftsinvandring, både för att bedriva verksamhet som anställd och som egenföretagare. Arbetskraftsinvandrarna bidrog till att stärka såväl inkomstutvecklingen i landet som den kulturella mångfalden och dynamiken. Föreställningen att invandring per se innebär kostnader för samhället är konstruerad och i många fall ett resultat av undermålig integrationspolitik. En invandringspolitik och framåt som byggde på ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och som dessutom hindrade människor att arbeta i väntan på uppehållstillstånd gjorde att flertalet förlorade kompetens och passiviserades. Trots att det under större delen av var högkonjunktur och arbetskraftsbrist, var det under detta årtionde som de stora skillnaderna i sysselsättning mellan invandrade och infödda svenskar började ta fart. hade invandrarna i genomsnitt en högre sysselsättningsgrad än infödda. anser att tillträde till arbetsmarknaden bör ske så snabbt som möjligt för att den enskilda individen ska kunna skapa sociala kontaktnät och öka sitt självbestämmande. Betyg och tidigare kompetenser ska därför också valideras i ett tidigt skede. 4.2.2 Arbete ska löna sig Att ha ett arbete är viktigt inte bara för att ha en inkomst. Det är minst lika viktigt för människors självkänsla och självförtroende. Regeringens arbetsmarknadspolitik har brutalt misslyckats. I vårbudgeten konstaterar regeringen själv att sysselsättningsmålet, att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern ska vara 2004, inte kommer att nås. Detta trots att vi nu har haft en gynnsam utveckling. Det hjälper föga att skriva vackert om att full sysselsättning står överst på regeringens dagordning (vårproposition) när regeringen fokuserar mer på statistikexercis och åtgärdsprogram i stället för att se till att skapa förutsättningar för fler människor att komma ut i riktiga arbeten. Tillgång till kompetent arbetskraft kopplad till en ökad produktivitet är en ekonomisk grundbult för ökad tillväxt. Som vi utvecklat ovan anser vi att ett ökat entreprenörskap och ökat företagande är vägen dit. En viktig del blir då att arbete ska löna sig. förslår en sänkning av ersättningsnivån i a-kassan till kombinerad med historisk beräkning av inkomsten. Detta ger besparingar på totalt . 4.2.3 Tre spår till arbete Det är dags för grundläggande reformer av arbetsmarknadspolitiken. vill bl a införa tre spår till arbete: Rätt till grundläggande utbildning Alla arbetslösa som har en kort utbildning ska erbjudas en kompletterande utbildning motsvarande gymnasienivå. Kvalificerade yrkesutbildningar Den förda arbetsmarknadspolitiken måste ändras från stora utbildningsprogram till alltmer av kvalificerade yrkesutbildningar. Övergångsarbetsmarknader för långtidsarbetslösa En form av anställningsstöd där den arbetslöse, genom s k regionalt partnerskap, skapar kontakter med den lokala arbetsmarknaden. Svensk arbetsmarknadspolitik behöver inte mer av centralisering. Snarare ska makt och resurser alltmer decentraliseras till länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar och ytterst till varje person som är arbetslös. En majoritet av tillsättningen av lediga tjänster på arbetsmarknaden sker genom informella informationskanaler, vilket visar att det behövs en stark lokal kännedom om efterfrågan på arbetsmarknaden. Den kritik som har riktat mot den centraliserade arbetsmarknadspolitiken, som dagens system utgör, blir till stora delar bekräftade i den granskning som revisorer genomfört av AMS och länsarbetsnämnderna. Granskningen visar att AMS har stora brister i sin verksamhet. Vi vill därför minska och till förmån för ett mer decentraliserat system där beslut och resurser läggs där kunskapen om de lokala förhållandena finns. Det behövs en central myndighet för att bl a samla in statistik, göra kvalitetsbedömningar, ha tillsynsansvar, förmedla omställningspengar och auktorisera aktörer. I övrigt bör så mycket som möjligt beslutas på en lägre nivå och dessutom vara mer individanpassat än det är . 4.2.4 Utbildning och forskning En viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt är investeringar i utbildning på alla nivåer i samhället. Kunskap är i sig en stark drivkraft för förnyelse och utveckling, att prioritera utbildningsfrågorna är en viktig del av vår gemensamma välfärd och betyder mycket för den enskilda människan. har medvetet satsat på utbildningsfrågorna från förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. Regeringens skrivningar i vårbudgeten om att skolan tillhör välfärdens kärna låter bra. Tyvärr kan vi konstatera att det socialdemokratiskt styre fortfarande behöver göras stora insatser för att stärka grunden för vidare utbildning och livslångt lärande. Det räcker inte att bara pytsa ut lite pengar här och där om regeringen inte har några idéer om hur problemen ska lösas eller inte ser en helhet i utbildningssystemet. Resurser utan politik åstadkommer inte resultat. skolpolitik utgår från att vi inte kan fortsätta att lasta över problem på gymnasieskolan. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser, men framför allt vill vi genomföra tre reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. Vi vill också genomföra en särskild satsning på program för läs- och skrivutveckling samt en satsning på kunskapskontrakt. Målet om en gymnasiekompetens som omfattar alla måste kompletteras med fler vägar för att nå målet, t.ex. lärlingsutbildning. Kärnämnena kan anpassas till den praktiska utbildningens ämnesområde och fack för att stimulera motivationen att lära. Gymnasieskolan bör, mot bakgrund av de många avhopp som sker , kompletteras med en utbildningsgaranti som ger elever rätt att slutföra gymnasieutbildningen . Högre utbildning och forskning Tillgängligheten till högre utbildning och forskning är avgörande för samhällets utveckling och tillväxt och för att bevara regioners konkurrenskraft. politik för högre utbildning och forskning utgår från att den enskilda studenten ska stå i fokus. Alla människor som uppfyller kraven ska ges lika rätt och möjlighet att delta i högre utbildning. Goda sociala och ekonomiska villkor är förutsättningar för att studenterna skall kunna tillgodogöra sig sina studier på bästa sätt. Den utbyggnad av den högre utbildningen över hela landet som medverkat till är en viktig åtgärd för att motverka de regionala klyftor som finns i . Det är viktigt att öka den del av resurserna som går direkt till högskolorna och universiteten, bl a för att öka andelen forskarstyrd forskning. Vi kan konstatera att med regeringens politik kommer färre människor att kunna komplettera sin utbildning på grundskole- och gymnasienivå. Detta är konsekvensen av den besparing som bl a genomförs på rekryteringsbidraget. Både för individen och samhällsekonomin i stort handlar det om ett viktigt vägval . KY-utbildningar har visat sig fylla ett stort behov då de är mycket effektiva och positiva för både den enskilda människan och den lokala tillväxten. Ur tillväxtsynpunkt är det viktigt att flaskhalsar som uppstår i företagen på grund av brist på kompetent arbetskraft åtgärdas så fort som möjligt. En nära arbetslivsanknuten utbildning med tydliga praktikinslag och med ett utbildningsinnehåll som svarar mot företagens behov av kompetens är därför oerhört betydelsefull. För att öka tillväxten och stimulera företagens utveckling krävs utbildningsinsatser av det slag som en kvalificerad yrkesutbildning ger. 4.2.5 Starka regioner för ökad tillväxt Tillväxtpolitik innefattar en aktiv regionalpolitik som i sin tur består av både en storstadspolitik och en landsbygdspolitik. Kort sagt, en politik som tar sin utgångspunkt i att olika förutsättningar kräver olika lösningar. Växtkraft skapas bäst underifrån. När många människor är med och bygger samhället underifrån kan den lokala utvecklingen ta fart. En stabil och långsiktig tillväxt som möjliggör reformer och satsningar på höjd levnadsstandard kan bara skapas när hela landet får vara med och bidra. Synen på regionalpolitiken som en bidragsbastion är därför förlegad och osann. För att skapa livskraft och tillväxt i hela måste det finnas vissa grundförutsättningar: bra utbildning, decentraliserad forskning, väl utbyggd infrastruktur, närhet till sjukvård och en servicegaranti. I ett första skede ska vägar, post och telefoni omfattas av servicegarantin. Invånarna kompenseras ifall den statliga grundservicen uteblir. Potentialen för tillväxt finns i hela landet, men utfallet är ofta beroende på tillgången till goda kommunikationer, något som både storstäder och landsbygd kan vittna om. För att kompensera de människor som inte har tillgång till offentliga kommunikationer inför vi ett reseavdrag på per mil. är rikt på skog och många andra naturresurser vilka kan vidareutvecklas. Satsning på småskalig livsmedelsproduktion, naturturism, upplevelseindustri och förbättringar för fiskenäringen ger resurser och möjlighet för livskraftiga företag. I utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle har de gröna näringarna en nyckelroll. Ett rättvist skatteutjämningssystem garanterar att den offentliga sektorn håller hög kvalitet i hela landet. Lokal utveckling måste komma underifrån. Den regionala och lokala makten måste därför stärkas. Förbättringar av den kommunala demokratin gör att fler kan påverka utvecklingen på sin ort. Hur utvecklingsresurser ska användas ska avgöras regionalt och lokalt. Kultur är en viktig kraft för att skapa utveckling. KUL-miljoner till unga, samlingslokaler och folkbildning skapar livskraft och livskvalitet. En av grundförutsättningarna för att kunna få tillväxt och livskraft i hela landet är väl fungerande kommunikationer och en väl utvecklad och underhållen infrastruktur. Behovet av kommunikationer ser dock olika ut. På landsbygden är bilen ofta det enda alternativet för att ta sig fram, och där behöver vägarna på många håll förbättras avsevärt. De dåliga vägarna försämrar förutsättningarna för tillväxt genom att de kostar stora summor pengar för människor och näringsliv. Ett mycket tydligt exempel på effekterna av de dåliga vägarna är att den för så viktiga skogsindustrin inte får fram råvaror till sina anläggningar. I städerna behövs främst investeringar och nysatsningar inom kollektivtrafiken. En förbättrad kollektivtrafik är det bästa sättet att locka fler resenärer och minska utsläppen. Undersökningar i bl a har visat att kollektivtrafiken har större betydelse för kvinnors rörlighet än för mäns när det gäller att pendla till jobb, studier m.m. Det betyder att en förbättrad kollektivtrafik ökar kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. En miljödriven tillväxt på området är i allra högsta grad nödvändig. Ett sätt att minska transportsektorns miljöbelastning vore att utöka kombitrafiken, t.ex. att överföra mer gods från väg till sjöfart och järnväg. Utöver bra järnvägar att köra tågen på, måste också frågan om hur tågtrafiken organiseras ses över. SJ AB:s prekära finansiella situation måste lösas, men är det angeläget att söka nya grepp för en stegvis ökad konkurrensutsättning av tågtrafiken och en bättre styrning av SJ. Detta utan att skattebetalarna behöver stå för detta tillskott, oavsett om det sker direkt via statsbudgeten eller via den lösning som regeringen nu valt med att vinstgivande statliga företag ska tillskjuta medel till statliga förlustbolag. vore ett breddat ägande det bästa sättet att föra in nytt kapital i SJ:s verksamhet. Eftersom en så pass akut situation har tillåtits uppkomma som den föreliggande, anser att SJ bör ta ett lån på de aktuella 1,855 miljarderna. Räntekostnaderna belastar då utg.omr. 22 Kommunikationer och uppgår enligt aktuell femårsränta à till 98 miljoner . 2003 uppgår kostnaden till 25 miljoner. har kunnat kallas världens främsta IT-nation. Tyvärr har regeringen ständigt underskattat behovet av offentligt engagemang för informations- teknikens utveckling, vilket lett till att såväl offentliga investeringar i forskning och infrastruktur som lagstiftning och reglering hamnat på efterkälken. IT-frågornas hantering illustrerar väl regeringens bristande ambitioner. I huvudsak genomför regeringen utan att tydligt ange en egen färdriktning och egna ambitioner för svensk IT-politik. I stället läggs en av få myndigheter som aktivt verkat för att utveckla IT-politiken, IT-observatoriet, ned. Resultatet tillkännager sig som den i bristande förmågan att produktifiera och kommersialisera forskningsresultat. välkomnar tankarna på 24-timmarsmyndigheter där medborgarna oavsett var i landet de befinner sig kan ta del av myndighetsinformation eller sköta sina myndighetsärenden, som t.ex. att deklarera. ser informationstekniken som en av de stora möjligheterna till att skapa förutsättningar för nya jobb och boende i hela landet. Informationssamhället får dock inte gå emot sitt syfte och diskriminera genom otillgänglighet för t.ex. invandrare, äldre, unga eller handikappade. För att garantera likvärdiga förutsättningar för att ta del av informationssamhället bör staten ta ansvar för en heltäckande digital infrastruktur bestående av optisk fiber. Inom denna struktur ska det sedan råda fri konkurrens mellan operatörer och tjänsteleverantörer ut till kund. Tillgång till moderna mobilkommunikationer i hela landet är avgörande för tillväxt och utveckling. Det är nu viktigt att de operatörer som fått koncession på i lever upp till tidigare gjorda åtaganden, vad gäller både kapacitet i näten och täckning i hela landet. De problem som drabbat branschen får inte tas till intäkt för att svika löften till stora delar av landet om mobil datakommunikation. 4.3 Tillväxt genom hälsa Sjukfrånvaron har ökat dramatiskt och framstår som ett av de största hindren för ekonomiska utveckling. Brist på anställningsbar arbetskraft och frånvaron i den befintliga arbetsstyrkan håller tillbaka produktionen i näringslivet och sänker kvaliteten i de offentliga välfärdstjänsterna. äter kostnaderna upp utrymmet för skattesänkningar och reformer. utbetalades som sjukpenning, vilket är en ökning med . ökade kostnaderna för aktivitets- och sjukersättning (förtidspension) med till 12,3 miljarder. Den trendmässiga ökningen av de statliga transfereringskostnaderna för ohälsan motsvarar således fortfarande , eller . Jämfört har ökningstakten i framför allt sjukskrivningskostnaderna avtagit något, men något trendbrott har inte uppnåtts. Förtidspensioneringarna ökar alltjämt i en förfärande takt. Den ovan beskrivna utvecklingen kan och måste brytas. Det räcker inte med en stabilisering av kostnaderna. Vi måste ner på en betydligt lägre nivå vad gäller såväl sjukskrivningarna som antalet förtidspensionerade. För att det ska uppnås krävs en kraftsamling av helt andra mått än den regeringen lyckats åstadkomma. En framgångsrik kamp mot ohälsan skulle kunna medföra ett tillskott i antalet arbetade timmar på (vid en halvering av sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna) och således en motsvarande tillväxtpotential. Det förutsätter dock en näringspolitik som ger förutsättningar för fler jobb. I den debatt som förts om de växande sjukskrivningskostnaderna har förhållandena i arbetslivet satts i fokus. Förvisso är dessa en viktig del men orsakerna till ohälsa och sjukskrivning är lika säkert mer sammansatta, en bild som bl.a. bekräftas av studier och Familjemedicinska institutets s.k. audit-undersökning. För att nå framgång i arbetet med att minska sjukskrivningarna krävs en strategi som angriper samtliga dessa orsaker. I korthet rör det sig bl.a. om påfrestningar i arbetslivet, sociala problem såsom alkohol- och narkotikamissbruk, sjukdom som inte är relaterad till arbetslivet, påfrestningar i privatlivet (hemarbete, stress, relationsproblem m.m.) och Det råder inget tvivel om att arbetsmiljön har en mycket stor roll i hur vi mår, men måste det poängteras att ett ensidigt fokus på arbetsmiljön och arbetsgivaren utan beaktande av individernas eget ansvar kan leda fel. Regeringens förslag att utöka arbetsgivarnas sjuklöneansvar med innebär en indirekt skattehöjning för näringslivet eftersom ingen kompensation ges för de höjda kostnaderna. Mycket tyder på att arbetsgivaransvaret kommer att utvidgas ytterligare . motsätter sig regeringsförslagen och anser att arbetsgivaransvaret mycket tydligare bör ta hänsyn till företagens storlek och bör motsvaras av full kompensation i form av sänkta arbetsgivaravgifter. anser även att de mindre företagen helt ska undantas från skyldigheten att genomföra en rehabiliteringsutredning vid längre sjukskrivningsfall. Den höga sjukfrånvaron i offentlig sektor tyder på att kommuner och landsting har strukturellt betingade personalledningsproblem. En ökad andel av alternativa utförare samt en större decentralisering av makt i arbetsorganisationen skulle kunna bidra till sänkt sjukfrånvaro. Sambanden mellan arbetslöshet och sjukskrivningar talar för en ökad samordning mellan dessa försäkringssystem och deras administration. Genom sammanslagning av de centrala myndigheterna skulle betydande synergivinster kunna göras. På det lokala planet skulle kvaliteten i insatserna mot såväl sjukskrivning som arbetslöshet kunna förbättras genom en samordning av de två administrativa strukturernas kompetens. föreslår en sänkt ersättningsnivå i arbetslöshets- och sjukförsäkringen till kombinerad med historiskt beräknat inkomstunderlag. som incitamenten för arbete förstärks förbereder vi en samordnad arbetslivsförsäkring. Den viktigaste åtgärden mot arbetslöshetsbetingade sjukskrivningar är dock en politik som skapar förutsättningar för företagande, tillväxt och flera jobb i hela landet. Sociala problem och ohälsa I finns uppskattningsvis 200 000300 000 personer med allvarliga alkoholproblem och mer än 20 000 narkotikamissbrukare. Personer med sociala problem av olika slag får ofta svårigheter att uppfylla sina arbetsuppgifter och fungera väl i arbetsplatsens sociala kontext, vilket resulterar i sjukfrånvaro. Dessa personer skulle få bättre hjälp hos än hos . Det är viktigt att problemen registreras och behandling erbjuds. Här behövs ökad samverkan mellan försäkringsmyndigheterna och . En restriktiv alkoholpolitik är också ett viktigt instrument för att reglera socialt betingad sjukfrånvaro. Sjukdom som inte är relaterad till arbetslivet Köer till vården medför onödigt lidande för individerna. medför de onödigt långa sjukskrivningar och därmed sammanhängande kostnader för transfereringar och bortfallen produktion. En nationell vårdgaranti i enlighet med förslag skulle bidra till att minska dessa problem. Det är viktigt att samhället utformas så att individer och familjer ges bättre möjlighet att påverka sin vardag. Om människor kan leva på sin lön och har möjlighet att gå ner i arbetstid när barnen är små kommer det också att bidra till minskade sjukskrivningar även om det är omöjligt att bedöma omfattningen. På så sätt minskar skatte- och familjepolitik risken för privatlivsrelaterad sjukfrånvaro. I alla bidragssystem förekommer mer eller mindre medvetet felaktigt utnyttjande så rimligen också i sjukförsäkringssystemet. Omfattningen av sådana missförhållanden påverkas av värderingarna bland medborgarna i samspel med hur generösa systemen är och hur omfattande kontrollen är. Den svenska sjukförsäkringen präglas av generösa ersättningar och låg kontroll. Överutnyttjandet kan handla om att attityderna till vad som är giltig grund för sjukskrivning förskjuts och att individer, utan att veta det, felutnyttjar systemet. Det kan också handla om rent fusk. Den exakta omfattningen är svår att beräkna, men ska inte överskattas. Särskilt med tanke på att fusk torde vara vanligast vid kortare sjukskrivningar och dessa står för en relativt liten del av de samlade kostnaderna. Det är dock mycket viktigt att minimera förekomsten av felutnyttjande eftersom de kan bidra till att gränserna ytterligare tänjs ut. 4.3.2 Ett paket mot ohälsan För att effektivt minska ohälsan, sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna måste hela denna problematik adresseras. Det ställer krav på en ökad bredd i arbetssättet. Finansiell samordning är ett sätt att nå denna bredd genom att olika myndigheter (t.ex. arbetsförmedlingen, , m.fl.) då kan kopplas samman med individen i centrum. gör också bedömningen att en samordning av socialförsäkringssystemen med sikte på en samordnad arbetslivsförsäkring med gemensam myndighetsstruktur kan vara ett sätt att nå denna bredd. Rehabiliteringsinsatsers effektivitet är beroende av att de kan sättas in relativt tidigt (se t.ex. RFV:s årsredovisning). börjar den sjukskrivne mentalt ställa in sig på varaktig sjukfrånvaro.