ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N304 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om etablering av ett center för innovationer och miljöexport i . Ökad företagsamhet är en viktig förutsättning för tillväxt. Det behöver kanske inte understrykas. Ett faktum som ofta glöms bort i sammanhanget är att och alltmer bärs upp av en mängd små företag, som inte alltid har kraft att kommersialisera sina produkter på en internationell marknad. Detta är särskilt tydligt på miljöområdet. En mycket stor världsmarknad skriker efter produkter och tjänster på miljöteknikområdet och svenska företag sitter på mycket av den kompetens som behövs. Ändå är nettoimportör av miljöteknik. Om svenska småföretag fick ett samlat stöd i form av resurser till både utveckling och marknadsbearbetning skulle vårt land kunna bli nettoexportör av miljöteknik. Regeringen betonar i proposition 2003/04:1, utgiftsområde 24, att initiativ har tagits inom området miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Det understryks att miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxtområden samt att har mycket kompetens att bidraga med i sammanhanget. Regeringen framhåller också att samverkan på regional och lokal nivå är avgörande för att lyckas med uppgiften. Ändå väljer regeringen att hänvisa till att håller/ska hålla i frågorna. Återigen läggs Stockholmsperspektiv på frågor som kräver mobilisering i hela landet. Det skulle vara angeläget ur flera aspekter att etablera ett center för innovationer och miljöexport till . av all miljöforskning finns redan här. bedöms som en ledande region i inom miljövänlig och resurssnål teknik. tillhör de större skogslänen och har därför en mycket stor andel forskning, tillverkning och försäljning inom biobränslemarknaden. Pelletsbranschen är ett alldeles särskilt tydligt exempel på detta. Koncentrationen av kemiföretag till är också en fördel i sammanhanget. Kommunerna i samt övriga myndigheter bidrar dessutom på ett förtjänstfullt sätt till att sätta miljöprofil på regionen. Exempelvis har de flesta kommuner i ett mer aktivt Agenda 21-arbete än de flesta kommuner i övriga landet. Sammantaget finns en bred regional samstämmighet kring behov och strategi för regional utveckling. En mängd aktörer i arbetar redan specifikt med att förstärka en miljödriven utveckling. Särskilt bör CMF, Cerntrum för miljödriven företagsutveckling, i nämnas. Där har en stor del av samlade miljökompetens förts samman som en resursmassor av företag. GAME (for Environment) är ett annat viktigt exempel där , samt övriga högskolor i samarbetar med , kommunerna, näringslivet och för att bättre tillvarata regionens samlade kraft för att bl a hämta hem forskningsresurser från EU. i samt är andra initiativ som stärker som en kraft på miljöteknikområdet.
mot · GR02N305 · 2003-10-07 00:00:00 — Statens ansvar för kreditgarantier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för kapitalförsörjning i glesbygd och stöd till kreditgarantiföreningar som en möjlig väg att gå för att förbättra försörjningen av kapital. Företag i landets glesare bebyggda områden upplever växande problem med kapitalförsörjningen. Det gäller inte minst . Främst handlar det om försämrade möjligheter att låna till investeringar och till rörelsekapital. I takt med att centraliseringen inom de större bankerna fortgår ökar restriktiviteten i utlåningen till företag i vad som vid huvudkontoren upplevs som perifera delar av landet. I utanför huvudorten värderas fasta investeringar mycket lågt. Bankernas utlåning till investering i maskiner och inventarier samt till företagens rörelsekapital är restriktiv. Detta förhållande uppmärksammades i den senaste regionalpolitiska utredningen, som uppmanade regeringen att utreda och lämna förslag till kreditgarantier främst riktade till landets glesast bebyggda områden. Förutsättningarna för företagen att få lån har ytterligare försämrats, men något utredningsförslag har ännu inte presenterats. Det är viktigt att frågan om statens ansvar för kapitalförsörjning och kreditgarantier även i glesbygd får en lösning. Utredningen måste påskyndas så att får ett konkret förslag att behandla. Jag vill i sammanhanget peka på möjligheten för staten att stödja de kreditgarantiföreningar som bildas såväl i som i landet i övrigt. Aktiva kreditgarantiföreningar, där företagen själva organiserar och administrerar säkerheten för sina krediter och lån, kan bli ett viktigt redskap för att förbättra tillgången till riskkapital i de mindre företagen. Inte minst på landsbygden.
mot · GR02N306 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera avregleringarna av de statliga bolagen. har avregleringar skett inom såväl posten som taxibranschen, tele, energi, flyg och järnvägen. Avregleringar kan vara ett medel för staten att lösa de strukturella och ekonomiska problemen. Avregleringar kanske också kan vara ett sätt att nå likvärdig god och fungerande service i hela landet för medborgarna. För att ta reda på det bör avregleringarna utvärderas. Det är tid för en sammanhållen utvärdering av de avregleringar som har genomförts . Det är angeläget inte minst utifrån konsumenternas perspektiv att utvärdera servicen, kvalitén, tillgängligheten och prisutvecklingen. Under har hela järnvägssektorn i genomgått en kraftig och snabb förändring. beslutades att det gamla affärsverket ska bli ett bolag så snabbt som /2001. hade SJ:s ansvar för banorna övergått till . anpassades persontrafiken till ett delvis avreglerat förhållande. Arbetet för en avreglering pågår såväl nationellt som internationellt. Att bedriva järnvägstrafik är att ansvara för ett storskaligt, kapitalkrävande och stort trafiksystem. Det är svårt att jämföra järnvägens förutsättningar med andra branschers. Järnvägsdrift är en egen unik verksamhet och ett strategiskt instrument i samhällsbyggandet. Därför krävs ett långsiktigt planeringstänkande. undersökningar visar att bl a inom posten finns en ökad vilsenhet hos kunderna över en försämrad servicenivå. Inom elbranschen dominerar nu ett fåtal bolag och produktionskapaciteten har minskat . Elräkningarna har blivit allt krångligare medan elavbrotten blivit fler. Undersökningarna ger signaler om att behovet av uppföljning är stort. Det är viktigt för framtidens mål och vägval för det statliga ansvaret, verksamheten, driftformen och ägandet.
mot · GR02N308 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de långsiktiga förutsättningarna för nya kraftvärmeverk. Västvärlden står inför utmaningen att minska de klimatpåverkande utsläppen och runt om i arbetar man nu för att klara detta. Det finns knappast någon brist på lösningar, inom varje sektor finns tillgång till en rad olika förnybara eller effektiva energialternativ. De klimatpåverkande utsläppen måste i första hand minskas genom övergång till förnybar energi och genom minskad energianvändning. Men utöver detta bör vi också överväga vilka vinster vi kan göra genom att använda de fossila bränslena effektivare. En viktig väg att åstadkomma energieffektivisering är att underlätta en utfasning av ineffektiva kondenskraftverk till förmån för effektiva kraftvärmeverk med samtidig produktion av el och värme. Kraftvärme är den förnuftigaste formen av termisk elproduktion. Med kraftvärme skulle man eliminera en stor del av det enorma slöseri som förekommer när spillvärme från elproduktion kyls bort till ingen nytta. En stor del av elproduktionen i sker i kondenskraftverk med en verkningsgrad på , medan kraftvärmeverk har en verkningsgrad på . Där förutsättningarna finns bör vi underlätta byggande av kraftvärme. har de nödvändiga förutsättningarna för en utbyggnad av kraftvärmen, men förvånansvärt liten andel kraftvärme jämfört med omvärlden. Genom att utnyttja potentialen för kraftvärme i bidrar vi till att effektivisera energianvändningen i . Tack vare de i väl utbyggda fjärrvärmenäten är en stor del av investeringarna redan gjorda. Den på pågående studien visar att en kostnadseffektiv reduktion av koldioxidutsläpp åstadkoms genom utveckling av kraftvärmeproduktion sida vid sida med ökad användning av förnybar energi. har genom det kommunägda företaget planerat ett kraftvärmeverk. Den anläggningen skulle ersätta kondensproduktion på elmarknaden och dessutom öka den lokala försörjningstryggheten. De ekonomiska förutsättningarna har dock ansetts vara alltför osäkra för att genomföra projektet. Ett kraftvärmeverk måste konkurrera med lågt beskattad utländsk elproduktion, vilket kräver att ägarna har ett bra beslutsunderlag som bygger på stabila förutsättningar. I budgetpropositionen föreslås en temporär lättnad för kraftvärme i syfte att göra den konkurrenskraftig på marknaden. Det är dock viktigt att det också ges tydliga och långsiktiga garantier för kraftvärmens konkurrenskraft i syfte att underlätta genomförandet av satsningen på effektiva kraftvärmeanläggningar.
mot · GR02N312 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att med kraft driva frågan om minskad kol-, gas- och oljebaserad energiproduktion i . Elproduktionen i baseras på vattenkraft, kärnkraft och konventionell värmekraft. Det finns även en mindre kapacitet oljekondenskraft, gasturbiner och vindkraft. I svarade vattenkraften för av den totala elproduktionen . De svenska kärnkraftverken svarade för och den fossil- och biobränslebaserade energiproduktionen för av den totala elproduktionen. elproduktion baseras till största delen på förbränning av kol och naturgas i kraftvärmeverk och kondenskraftverk. En mindre del av elproduktionen baseras på biobränslen. Den danska konventionella värmekraften står för av den totala elproduktionen i . val att låta de fossila bränslena dominera landets energiförsörjning leder till stora utsläpp av framför allt koldioxid, men även svavel och tungmetaller. Koldioxidens negativa roll för växthuseffekten är väl känd. Globala klimatförändringar som orsakats av människan är ett av vår tids största miljöhot. Dessa utsläpp drabbar inte bara utan även till stor del och övriga . har därför ett stort miljöpolitiskt ansvar att i förhållande till med kraft driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ.
mot · GR02N313 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en återöppning av . tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om den förtida stängningen av . tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om förbudet mot forskning och planering av ny kärnkraft i . I världen är förbränning av fossila bränslen, främst kol, den största energikällan för produktion av el. Fossileldningen ställer till stora miljöskador och skördar ett stort antal människoliv genom olyckor och skadliga utsläpp. Långt fler drabbas av kroniska luftvägssjukdomar och cancer. började avveckla fossilkraften av ekonomiska skäl när vi byggde ut kärnkraften, för att frigöra oss från oljeberoendet. har haft en avundsvärd elmix bestående av i stort vattenkraft och kärnkraft de två mest ekonomiska energikällorna. är redan stängt och står på tur. Regeringens slutmål är att avveckla kärnkraften i . har i praktiken ett förbud mot forskning och planering kring ny kärnkraft. Detta förhindrar att ny, viktig kunskap genereras inom landet, men också våra möjligheter att utvärdera internationell forskning. Vi har alltsedan stängningen av en ansträngd effektbalans . bör man klara en s.k. tioårsvinter, om all vatten- och kärnkraft utnyttjas maximalt, om centralt upphandlade effektreserver används och om grannländerna bidrar med kraft. Om stängs kan konsekvensen bli att elmarknaden inte kan balansera tillgång och efterfrågan en tioårsvinter, trots kraftig import. För att klara elförsörjningen på ett miljömässigt acceptabelt sätt bör därför den planerade stängningen av skrinläggas, och få öppnas igen. Detta innan det är för sent av tekniska och ekonomiska skäl. Kärnkraften har en oerhörd utvecklingspotential genom nyutvecklade reaktortyper eller fissionsmetoder som gör att kärnbränsleresurserna kan räcka . Om fusionstekniken blir ekonomiskt gångbar och miljömässigt säker kan kärnteknikens uthållighet sträcka sig långt bortom vår tidshorisont. Enligt kommer elförbrukningen att öka med ca 300 MWh . Utbyggnaden av produktionskapaciteten går långsammare än ökningen i förbrukningen. Detta gör att blir successivt mer beroende av import av el . leder utvecklingen i både och till minskade möjligheter att exportera el till .
mot · GR02N314 · 2003-10-07 00:00:00 — Handikapptillgängligheten hos statliga företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ägarstyrning för tillgänglighet i statliga företag. antog en ny handlingsplan för handikappolitiken: Från patient till medborgare. Kärnan i den är att samhället ska utformas så att människor med funktionshinder kan bli fullt delaktiga. Även om mycket gjorts så är det långt kvar till att målen kan förverkligas. Alltjämt utestängs människor med funktionshinder från stora delar av samhället. Staten har ett självklart ansvar för att på olika områden gå före med det goda exemplet. Det gäller såväl i egna myndigheter som i företag. Myndigheternas ansvar tydliggjordes i en särskild förordning utfärdad som klargjorde detta. Där pekas vägen mot den tillgängliga myndigheten ut, allt i syfte att verksamheten ska bli tillgänglig och användbar för människor med funktionshinder. I riktlinjerna som utarbetas klargörs bl a att det är viktigt att tillgänglighetsfrågorna får en plats i myndigheternas reguljära upphandlingsarbete, annars finns en risk att nya onödiga hinder skapas när otillgängliga varor och tjänster köps in. Vidare pekar man på det självklara att personer med funktionshinder ska kunna besöka myndigheten och kunna arbeta där. I riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning ställs krav på att publika lokaler och arbetslokaler som används i myndighetens verksamhet ska göras tillgängliga, alltså även om det innebär mer långtgående åtgärder än de som avses i . Det som gäller för statliga myndigheter bör också gälla för bolagen, inte minst för de fall där de direkt erbjuder sina tjänster till allmänheten. Postservicen har genomgått stora förändringar och en avsikt har varit att säkerställa att det kan ske med fortsatt god tillgänglighet. Sålunda kan vi möta denna service i en rad olika miljöer. Inte minst närheten har en stor betydelse för många äldre som brukar såväl posten som för att sköta sina ärenden i vardagen. Möjligheten att kunna hämta sitt paket själv, är lika viktig för vardagslivet som att kunna sköta andra uppgifter även om man t ex har nedsatt rörelseförmåga. Många upptäcker dock till sin stora bedrövelse att det inte är möjligt att få tillträde till posten med en permobil eller ens i vissa fall med en rullator. Frågan som uppkommer är i vilken utsträckning som upphandlingen av tjänster skett med beaktande av att tjänsterna ska kunna vara tillgängliga även för funktionshindrade. Mot denna bakgrund finns det klara skäl att se över direktiven till de statliga företagen så att de i sin verksamhet, inklusive upphandling tydligt ska följa de mål som antagit även i denna del. I den mån som direktiv givits bör de följas upp och uppenbart även förtydligas så att t ex Postens service även i dess nya former svarar upp mot kraven på tillgänglighet.
mot · GR02N318 · 2003-10-07 00:00:00 — Vätgasforskning och försök på tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera forsknings- och försöksverksamhet om vätgas till . Ett ständigt och olöst problem har varit möjligheten att lagra elenergi. Detta gäller till exempel vid produktion av el vid vindkraftverk, där produktionen självfallet sker vid gynnsamma vindförhållanden. Inträffar dessa gynnsamma förhållanden när behovet av el är lågt går värdefull elproduktion till spillo. Möjlighet till lagring av elenergi är givetvis värdefull för att få en jämn belastning på elnätet. Dessutom kan behovet av att bygga ut elnätet begränsas eftersom det blir möjligt att överföra el när belastningen är låg. För att nå dessa fördelar krävs ett omfattande forsknings- och försöksarbete. På pågår undersökningar om möjligheten att omvandla elenergi till vätgas vid produktionstillfället. Vätgasen kan sedan lagras för att användas senare då behovet av energi är större än den för tillfället rådande produktionsförmågan. Grundtekniken att producera vätgas är väl känd . Vad som gäller är att få denna kunskap att bli en del av vårt energisystem. Det gäller allt från att göra försök med lagring av vätgas till reglering av när och hur denna lagrade energi skall användas, exempelvis inom transportsektorn. Vidare är det nödvändigt att studera lönsamheten i denna energiomvandling. För att få kunskaper om dessa förhållanden är det därför viktigt att få till stånd ett omfattande forskningsprojekt med fältstudier när det gäller möjligheten att lagra elenergi genom omvandling till vätgas. Eftersom det redan finns gjorda förstudier på och genom att det på redan finns många väl fungerande vindkraftverk verkar det synnerligen lämpligt att förlägga denna forsknings- och försöksverksamhet till .
mot · GR02N329 · 2003-10-07 00:00:00 — För att skapa livskraft och tillväxt i hela måste det finnas vissa grundförutsättningar: bra utbildning, decentraliserad forskning, väl utbyggd infrastruktur, närhet till sjukvård m.m. Potentialen för tillväxt finns i hela landet, men utfallet är ofta beroende på tillgången till goda kommunikationer, något som både storstäder och landsbygd kan vittna om. Det är ett statligt intresse och ansvar att garantera infrastrukturen, både den traditionella och den digitala, i hela landet. Genom framkomliga och säkra vägar året runt, goda kollektivtrafikförbindelser och ett utbyggt bredbandsnät vi för tillväxt, livskraft och självbestämmande i hela landet. Vad ovan anförs om att vissa grundförutsättningar såsom bra utbildning, decentraliserad forskning, väl utbyggd infrastruktur, närhet till sjukvård m.m. är en förutsättning för tillväxt i hela landet bör ges regeringen till känna. Starka och väl sammansatta regioner har visat sig leda till en mer flexibel arbetsmarknad, större närmarknad för hemmaföretagen, bredare utbud av näringar, konkurrens och även möjligheter till samverkan. I södra och mellersta delarna av har det skett en betydande regionförstoring i takt med de förbättrade möjligheterna till pendling med bl.a. snabbtåg. i konstaterar dock att i norra delarna av landet, särskilt inlandet, har motsvarande regionförstoring inte skett. 7.2 Utveckling av de gröna näringarna är rikt på naturresurser, t.ex. skog, vilka kan vidareutvecklas. Satsning på småskalig livsmedelsproduktion, naturturism, upplevelseindustri och förbättringar för de areella näringarna ger resurser och möjlighet för livskraftiga företag. I utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle har de gröna näringarna en nyckelroll. I vår motion om regional utveckling och landsbygdspolitik (N328) anslår vi ca 400 miljoner i satsningar på landsbygdsturism, småskalig livsmedelsproduktion, kompetensutveckling inom fiskerinäringen samt utveckling av alternativa drivmedel från spannmål och skogsråvara.
mot · GR02N339 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta resurser till projekt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggt bredbandsnät i och Öland.1 1Yrkande 2 hänvisat till TU. och är en stor region både ytmässigt och befolkningsmässigt. I relation till folkmängden är regionen dessutom ett av de industritätaste områdena i landet. Detta ställer stora krav på utbildning, kommunikationer och planering. lämnade vi tillsammans in en motion angående infrastrukturen i och och eftersom den ännu inte är behandlad hänvisar vi till den när det gäller utbyggnad av vägar och järnvägar. I regionen finns ett universitet och två högskolor. De har olika inriktning och kompletterar varandra. De behöver också växa och få större tillgång på bland annat forskningsmedel. och bedriver verksamhet i Aluminiumriket som är ett industrikluster med och som bas. Detta projekt är synnerligen viktigt för en fortsatt god utveckling i de inre delarna av . Efter att ha haft sjunkande befolkningstal och stor arbetslöshet har kommunerna på Höglandet och angränsande områden i och vänt och förhoppningarna är goda att man ska få en mer positiv utveckling . I ett sådant sammanhang är resurser till en fortsatt verksamhet i Aluminiumriket av stor betydelse. Projektet har stor betydelse för Smålandslänen men också för som har en relativt stor aluminiumindustri och för hela riket eftersom aluminium är en råvara som ökar i betydelse för hela industrin tack vare många goda egenskaper. Ett fortsatt bidrag till projekt är därför av stor betydelse för regionens fortsatt goda utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Bredband till alla är en annan stor fråga i regionen. Eftersom det finns gott om små och medelstora företag i regionen är tillgång till bredband till alla av stor vikt. Snabba kommunikationer för företag så de kan ha kontakt med både kunder och leverantörer är avgörande för företagen i området. Att inte ha tillgång till bredband kan innebära att företag missar order eller att kostnaderna stiger på olika sätt. En jämlik struktur på det digitala området är avgörande för att vi ska få en god utveckling i hela landet. Turistfrågorna i och förtjänar ett eget kapitel. Glasriket, Ölandsturismen, värld och fisketurismen på Höglandet lockar många turister till . Det innebär att området drar in pengar till landet på en export som sker på hemmaplan. Utländska turister söker ofta information via Internet och återigen är möjligheten till snabb kommunikation viktig. Åter är ett utbyggt bredbandsnät i hela området viktigt för tillväxten både i denna näring och i andra. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02N340 · 2003-10-07 00:00:00 — Den syftar till att skydda små och resurssvaga bönder i MUL-länder från kraftiga ökningar av billig eller subventionerad import och innefattar att själva och på en mer generell nivå ska få avgöra t ex vilka stapelgrödor som kan behöva skyddas ur livsmedelsförsörjningsperspektiv, och därför inte ska underkastas WTO:s generella avregleringskrav. Vi föreslår att de ska kunna undanta stapelgrödor som är viktiga för människors försörjning från åtaganden om tullminskningar. WTO:s handelspolitik får inte bli ett hinder för millenniemålens uppfyllande, särskilt inte det första och viktigaste att avskaffa hungern och fattigdomen. har länge verkat för en liberaliserad jordbrukshandel, d.v.s. minskade stöd och tullar. Den svenska inställningen till krav på ökade möjligheter att skydda sina jordbruk har varit ganska tveksam. I denna fråga har emellertid positionerna börjat förskjutas . Vi välkomnar att regeringen nu till vissa delar stödjer förslaget om en development box. Det återstår dock väsentliga skillnader mellan MUL-ländernas konkreta förslag om en development box och inställning, som snarare innebär att vissa utsatta ska kunna medges undantag från reduktionskrav.