ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi216 · 2003-10-07 00:00:00 — Kostnaderna för LSS i vissa kommuner begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om LSS så att det blir en större rättvisa mellan kommunerna vad gäller kostnaderna för denna rättighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sluta ålägga kommunerna arbetsuppgifter utan att skicka med de ekonomiska resurser som behövs. Alltsedan lagen om stöd och service (LSS) infördes, har många kommuner påtalat vilka stora ekonomiska kostnader som drabbat dem, utan att de själva kunnat påverka denna utveckling. I takt med att kommunernas ekonomi blivit alltmer ansträngd har de regelbundet redovisat hur kostnaderna för LSS tagit allt större utrymme av deras budget. Flera mindre kommuner har drabbats extra hårt på grund av att där funnits gruppboende för funktionshindrade, vilket inneburit att det funnits ett stort antal funktionshindrade i förhållande till övrig befolkning i kommunen. Kostnaderna i kommunerna har ökat bland annat beroende på olika beslut som fattats i riksdag, som LSS och senast maxtaxan inom barnomsorgen och inom äldreomsorgen. Besluten är fattade utan att kommunerna erhållit statsbidrag motsvarande de kostnader som drabbat dem. Om kommunerna skall klara av de åtaganden som deras invånare har rätt att förvänta sig måste staten sluta upp att ålägga kommunerna arbetsuppgifter utan att skicka med de ekonomiska resurser som behövs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Fi217 · 2003-10-07 00:00:00 — Chefer i utlokaliserade statliga verk och myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsort för chefer i utlokaliserade myndigheter och statliga verk. Många myndigheter och statliga verk lokaliseras ut på olika håll i landet för att skapa en regional balans och som skapar många arbetstillfällen för invånarna i regionen. Den eller de personer som tillhör myndigheternas eller verkens ledningar pendlar ofta och har således inte den lokala anknytning till orten som i många fall kan vara bra för verksamheten. Att utlokalisera en myndighet eller ett verk handlar om att skapa arbetstillfällen och göra orten eller regionen mer attraktiv för människor att bo i. Om då cheferna väljer att pendla från orten där de arbetar skapas ett trovärdighetsproblem. Därför bör regeringen tillse att de som anställs som chefer i de utlokaliserade verken och myndigheterna även har sin bostad eller bosätter sig i den ort där arbetet är beläget.
mot · GR02Fi219 · 2003-10-07 00:00:00 — Förenkling av betalningsöverföringar mellan nordiska länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvärdering av kostnad och tid för betalningsöverföringar mellan de nordiska länderna. har diskussionen rörande tillväxt och sysselsättningsmål handlat mycket om olika arbetsmarknadsområden och hur människor skall uppmuntras att söka arbete också på andra orter än de traditionella. I har vi också regioner där denna diskussion förs över landsgränser. har en ekonomi som alltmer integreras mellan de finska och svenska delarna av området. Längs svensk-norska gränsen finns ett naturligt utbyte och samarbete med djupa historiska rötter. I pågår ett samlat strategiskt arbete för att genom olika svensk-danska beslut öka samarbetet och därmed också öka tillväxten i regionen. För att dessa olika samarbeten ska fungera väl krävs att det blir enklare att kombinera de olika ländernas välfärdssystem liksom att regler och hinder för ekonomiskt utbyte underlättas. Detta gäller gränsöverskridande boende, arbete, studier och familjerelationer. har undersökt hur en så enkel sak som överföring av pengar fungerar mellan de nordiska länderna. Det visar sig då att det både tar än förväntat och att det från bankernas sida tas ut avgifter som för många ter sig orimliga i sammanhanget. De nordiska länderna borde genom tyngden och traditionen i det nordiska samarbetet ha lättare att hantera dessa frågor än många andra grupperingar av stater. Inom EU är ambitionen att avskaffa handelshinder som hindrar tillväxt och ekonomiskt utveckling såväl som mellanmänskliga kontakter. kan därför i detta hänseende gå före och visa hur enklare regler på detta område kan samordnas för att genom det goda exemplet sprida arbetsmetoden på den inre marknaden. Det finns därför anledning att utvärdera hur betalningsöverföringar sker mellan de nordiska länderna. En sådan utvärdering kan visa på hur konsumenternas och medborgarnas intressen kan tillvaratas som det ekonomiska samarbetet kan underlättas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Fi220 · 2003-10-07 00:00:00 — Beställarkompetens vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lagstiftningen bör förändras så att det blir omöjligt för en offentlig upphandlare att utestänga offentliga förvaltningar från att delta i upphandlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör utarbetas förslag till obligatorisk utbildning för offentliga upphandlare. Det finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen så som den genomförs runtom i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att kvalitet och miljö- och jämställdhetshänsyn hamnar i skymundan. På andra håll i landet har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. I har den borgerliga ledningen tillämpat denna form av upphandling. Förutom att ledningen därmed förfördelat fungerande offentliga förvaltningar har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Gällande lagstiftning tillåter politiker att utestänga offentliga förvaltningar från upphandlingar om de så önskar. Lagstiftningen måste förändras på detta område så att även offentliga förvaltningar får delta i upphandlingen, till nytta för kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Upphandlarnas kompetens måste också förbättras. Alla som genomför en offentlig upphandling måste vara införstådda med de regler som gäller, och inte bara ta hänsyn till pris utan även till kvaliteten, miljön och jämställdheten.
mot · GR02Fi221 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en redovisning av hur reklamskatten stegvis skall avskaffas skall redovisas för senast i samband med regeringens ekonomiska vårproposition 2004. tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU 20, rskr. 2002/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Det kan nu konstateras att regeringen inte vare sig eller efterkommit beslut och prioriterat denna fråga i budgetberedningen. Regeringen har dock uppenbarligen haft uppe ärendet och därvid även övervägt ett stegvis avskaffande (se budgetpropositionen , s. 225). Riksdagsbeslutet visade att det föreligger bred enighet om att reklamskattens utformning är olycklig och konkurrenssnedvridande. Det är därför angeläget att regeringen återkommer till med en plan för hur skatten skall kunna avvecklas. Denna redovisning bör ske i samband med regeringens ekonomiska vårproposition 2004.
mot · GR02Fi222 · 2003-10-07 00:00:00 — Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade avslår propositionens förslag till lag om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade i enlighet med vad som anförs i motionen. Individanpassad assistansersättning med statlig finansiering Människor med funktionshinder är individer med varierade och särpräglade behov och önskemål. Det var den bärande tanken bakom den handikappreform som infördes av Bildtregeringen. Byggstenarna var valfrihet, självbestämmande och integritet. ser vi tyvärr en helt annan verklighet med många brister för personer med olika funktionshinder. Vi vill framhålla att stödet till människor med olika funktionshinder skall vara mångsidigt och anpassat till den enskildes förutsättningar. Den enskilda människan skall kunna ha möjlighet att påverka sin egen situation. Vi anser det angeläget att målet med assistansersättningen att underlätta för personer med funktionshinder att integreras i samhället inte ställs mot andra behov i kommunernas verksamhet. Stödet är utformat som en rättighetslagstiftning som bosättningskommunen finansierar. Det är olyckligt då det kommunala utjämningssystemet har en eftersläpningseffekt, vilket medför att kommuner som agerat föredömligt i implementeringen av handikappolitiken inte kan tillgodogöra sig detta. Över huvud taget är det inte rimligt att kommunerna skall vara finansiellt ansvariga för rättigheter som beslutat om. Mot bakgrund av detta bör finansieringen av assistansersättningen återgå till staten. Vidare bör schabloniseringen av ersättningen och rätten till personlig assistans under skoltid och vid vistelse på dagcenter m.m. återinföras. Därför anser vi att propositionen bör avslås.
mot · GR02Fi225 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjukvårdshuvudmäns sjukvårdsbudget och ökande vårdköer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur vårdköernas kostnad kan synliggöras i den offentliga budgeten och vad kommande besparingar kommer att leda till för konsekvenser för arbetsgivarnas tredje sjuklönevecka. Sjukvårdens ekonomi blir alltmer ansträngd och de flesta landsting genomför nu allt större besparingar som kommer att medföra allt längre köer för medborgarna till sjukvården. Detta ger rimligen i sin förlängning ökade kostnader på andra håll i budgeten. Exempelvis kommer statens budget för sjukskrivningskostnader att kunna öka eftersom sjukskrivningar kan förväntas förlängas i väntan på exempelvis specialistvård och utredning. Vidare kan kommunernas kostnader också förväntas öka för de äldre p.g.a. exempelvis ökande hemtjänstinsatser. Det betyder enligt mitt sätt att se att sjukvårdsköer kostar, men inte syns i sjukvårdshuvudmännens budget, men väl i andra offentliga budgetar som statens och kommunernas. Dessutom torde ökade kostnader drabba arbetsgivarna, då allt fler kan behöva sjukskrivas . Det innebär att arbetsgivarnas ansvar för sjuklönen för den tredje veckan utnyttjas allt oftare i väntan på vård och åtgärd. Det finns olika vägar att synliggöra detta. En kan vara att sjukvården liksom sjukvården i sin helhet finansieras via statens budget. En annan kan vara att landstingen i sin budget för sjukvårdskostnader även måste beräkna de kalkylerade kostnader som sjukvårdsköerna orsakar för andra. Det måste vara ett krav att besparingar inom sjukvården som ger ökande vårdköer med ökad kostnad för andra måste synliggöras i samband med att beslut om besparingar tas av sjukvårdshuvudmännen. Ett ytterligare krav måste vara att arbetsgivare ersätts för de ökade kostnader som den tredje sjuklöneveckan då kan komma att utgöra.
mot · GR02Fi226 · 2003-10-07 00:00:00 — Kostnaderna för 1990-talets nedskärningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utföra en utredning om kostnaderna för 1990-talets nedskärningspolitik. I stort sett varje politiskt beslut har såväl kortsiktiga som långsiktiga konsekvenser. Det som kortsiktigt kan ses som en vinst, kan långsiktigt visa sig vara en förlust och vice versa. Om detta är de allra flesta eniga. Just därför framstår det som så märkligt att intresset för att utreda tidigare gjorda reformers långsiktiga konsekvenser är så litet. kantades av stora nedskärningar i det offentliga. Kärnverksamheten i den offentliga sektorn, skola, vård, och omsorg, fick stryka på foten såväl som försäkringssystemen. Det vore naivt att tro att inte detta har gett konsekvenser som vi nu kan studera. Den politiska debatten kring skolan fokuserar mycket på det ökande antal elever som lämnar skolan utan fullgoda betyg, vilket samband har det med att det är just dessa elever som gått genom nedskärningsskolan? Barnsjukvården stöter på hård kritik från läkare och patienter, så också övriga delar av sjukvården. Vilka konsekvenser får denna minskade trygghet kring en bra fungerande vård för den som blir sjuk? Alltfler räds sin egen ålderdom efter rapporter om missförhållanden inom äldreomsorgen, hur påverkar det samhället ekonomiskt? Den svenska psykvården går enligt många rapporter på knäna, hemlöshet ökar som alltfler vittnar om att samhället sviker de psykiskt sjuka. Vad blir konsekvenserna i form av kriminalitet, ökade repressalier och stegrande kostnader? Vilka problem hade kunnat lösas tidigare och billigare? Sjukskrivningarna, särskilt de långtida, ökar med stora ekonomiska problem som följd vilket samband har detta med det hårdare samhällsklimatet, karensdagar, försämrade försäkringssystem och den allmänna nedskärningspolitiken? En särskild utredning borde tillkallas för att i möjligaste mån besvara dessa frågor och belysa kostnaderna för 1990-talets nedskärningspolitik. under redovisade i stora delar konsekvenserna av ovan nämnd politik för välfärden, som man funderade över tänkbara vägar framåt. är det att gå vidare med att utreda kostnaderna för nedskärningspolitiken. Kravet på en sådan utredning måste ses som ett av de mer kraven i årets motionsflod. Varje utredning syftar till att ge god information för att kunna förbättra det politiska beslutsfattandet . En utredning om de största ekonomiska reformerna är av största vikt för att kunna fatta bra politiska beslut i de framtida budgetprocesserna. Om det visar sig, exempelvis, att nedskärningarna inom skolan renderat större kostnader än besparingar för samhället, är det givetvis av största vikt att de ekonomiskt ansvariga politikerna känner till detta för att på så sätt kunna byta spår i politiken. Om bara 1990-talets ansvariga partier kan släppa på prestigen så kan vi möta resten av bättre rustade med en god utredningskunskap i ryggsäcken.
mot · GR02Fi228 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgifterna till avtalspensionerna inte får innebära högre avgifter för den äldre arbetskraften än för den yngre vid samma inkomst. När stora grupper lämnar arbetsmarknaden och allt färre arbetar till ålderspension utsätts välfärdssamhället för stora påfrestningar. En viktig förutsättning för tillväxt är att de demografiska förändringarna kan mötas av att anställda finns kvar längre på arbetsmarknaden. Därför måste olika system förändras så att de stimulerar i stället för motarbetar äldres ställning på arbetsmarknaden. Ett exempel på det är de statliga avtalsförsäkringarna. Medan avgifterna till det allmänna pensionssystemet enbart beror på inkomst och inte tar hänsyn till åldern hos den försäkrade har de statliga systemen för avtalspensioner en annan konstruktion. Personer som är födda och tidigare omfattas enbart av det så kallade PA-91, medan anställda som är födda omfattas av PA 03, men dessutom i olika utsträckning är berättigade till förmånsbestämda pensioner enligt PA-91. För en trettioåring med lön på utgår en pensionsavgift enligt PA 03 med , medan avgiften för en femtioåring med samma inkomst är högre, . Trettioåringen med i månadsinkomst belastar arbetsgivaren med en pensionsavgift på , medan avgiften för sextioåringen med samma avgift är . Avgifterna enligt PA-91 visar än mer dramatiska skillnader mellan åldersgrupperna. Så är skillnaderna i pensionsavgift mellan 30- och 63-åringen om pensionsavgifterna beräknas enligt PA-91 och båda har en månadsinkomst på . När nu avtalsförsäkringarna innebär så pass kraftig belastning av myndigheterna som de gör är risken uppenbar att många väljer bort den äldre arbetskraften. Jag finner det därför nödvändigt att kraftfullt markerar att avgifterna inte får utformas så att de blir diskriminerande.
mot · GR02Fi229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av medlemsstaternas EU-avgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör driva kravet på att EU-avgift skall likställas med övriga medlemsländers. Det finns en glädjande tydlig opinion för ett svenskt medlemskap i . Ändå utgör den svenska medlemsavgiften till EU en allvarlig källa till irritation bland många svenskar. Ett viktigt skäl till det är att jordbruksstödet omfattar (budget 2002) av EU:s budget och att länder som med ett litet jordbruk, men relativt stort momsunderlag får en extremt hög nettoavgift till EU. betalar både en hög brutto- och nettoavgift till EU. Bruttoavgiften, enligt budgetförslaget 24 , är relativt hög genom sin kombination av tullavgift 2,660 Mdr kr, mervärdesskattebaserad avgift 3,107 Mdr kr och avgift baserad på bruttonationalprodukten 18,065 Mdr kronor. Till detta kommer också en särskild avgift, där svenska skattebetalare betalar för att reducera medlemsavgift. Endast har samband med EU:s största utgiftspost, jordbruket. Eftersom tillhör de europeiska länder, som har det minst omfattande jordbruket blir vår nettoavgift drygt 10 miljarder. Svensken i allmänhet är beredd till solidariska insatser för att de länder i , som har svag ekonomi och låg BNP utvecklas. Däremot upplevs det stötande att den svenska nettoavgiften blir så mycket högre än ekonomiskt jämställda EU-medlemmars.. Det är inte heller möjligt att få respekt för att och andra länder i långsiktigt skall betala en särskild avgift för att minska avgiften för ett utvecklingsland som . Vi menar att det finns starka skäl för att kräva en översyn och omförhandling av medlemsavgifterna till EU.
mot · GR02Fi232 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsbudgeten kompletteras med en barnbilaga där samtliga departement tydligt markerar vilka utgifter som är riktade till barn och unga och där regeringens barnpolitiska ambitioner och prioriteringar tydligt framgår. Artikel 4 i FN:s konvention om barnets rättigheter säger att konventionsstaterna till det yttersta av sina tillgängliga resurser skall vidta åtgärder för att genomföra de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna som återfinns i konventionen. Frågan om konventionsstaten ekonomiska prioriteringar riktade mot av landets befolkning, d.v.s. barn och ungdomar, saknar en samordning i landets viktigaste ekonomiska styrdokument, statsbudgeten. som man från befintlig statistik kan utläsa att barn i i jämförelse med barn i andra har det bra, kan man konstatera att 1990-talets ekonomiska politik har slagit hårt mot flera grupper av svenska barn i redan utsatta situationer. Riktade pengar till barn och ungdomar i form av förlängd föräldraförsäkring, höjt barnbidrag och utökade resurser till skola är bra, men räcker inte. Det krävs en samordning av resurser riktade mot barn och unga mellan olika departement för att skall gälla fullt ut. Enligt finansutskottets betänkande 2002/03:FiU20 ser finansutskottet mycket positivt på regeringens strävan att barnperspektivet skall finnas med i allt offentligt beslutsfattande. I budgetpropositionen kan man under politikområdet Barnpolitik läsa följande: Med som utgångspunkt utgör barnpolitiken ett eget, sektorsövergripande politikområde. Dess uppgift är att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att , dess anda och intentioner skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Frågan om barnbilaga väcktes i . En barnbilaga baserad på konsekvensanalyser skulle underlätta regeringens redovisning av sin politik och underlätta för medborgarna att följa upp och värdera politiken ur barnperspektiv. tydligt visa hur barnpolitiska ambitioner och prioriteringar överensstämmer med reformer/besparingar tydligt markera vilka reformer/besparingar, som är riktade till barn och unga tydligt markera vad planerade reformer/besparingar förväntas innebära för barns levnadsvillkor utöver de områden som direkt berör barn, som familjepolitik, utbildning och hälsa, även analysera effekten av makroekonomiska politikområden. Det är områden som normalt inte nämns i relation till barnfrågor, men som kan ha en betydande effekt för barns livsvillkor följa upp och utvärdera effekterna för barn av genomförda beslut.
mot · GR02Fi234 · 2003-10-07 00:00:00 — En social dimension i lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om offentlig upphandling. När varor och tjänster upphandlas från stat, landsting och kommun gäller lagen om offentlig upphandling (). Det behövs nationella krav om vad som är kvalitet inom exempelvis vård, omsorg och skola när det gäller upphandling av tjänster. Då blir det naturligt att också ställa krav om personalens arbetsvillkor och möjlighet att utvecklas i arbetet och att ställa sociala krav om personalens anställningsvillkor. Kvalitetskraven skall gälla all verksamhet vare sig den är privat eller offentlig. När det gäller varor bör man också kunna lägga till en social dimension, men då ur ett annat perspektiv. I ett litet samhälle är ortens handlare beroende av att varor till ortens offentliga verksamhet upphandlas lokalt. Försvinner den delen av avsättningen kan handeln tvingas lägga ner och möjligheten till att handla lokalt försvinner för ortens övriga befolkning. Detta gäller främst livsmedelshandeln. De sociala konsekvenserna blir stora för glesbygdssamhällen. och staten via gör satsningar för att stödja glesbygdshandeln, som regelverket inte ger möjlighet för t.ex. en kommun att med sina beställningar stödja samma handel. Bara i förlorade 10 orter sin sista butik och flera orter i vårt land har bara en butik med risk för att förlora även den. Enligt EU:s handelsavtal skall det vara fri rörlighet mellan EU-länderna vad gäller varor, tjänster, kapital och människor, men det är viktigt att tar initiativ till att ta upp frågan om en social dimension vid upphandlingar inom EU. Som en följd av detta bör lagen om offentlig upphandling ändras så att även en social dimension får vägas in vid upphandling av varor och tjänster.