ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub339 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till en individualiserad utbetalning av lånedelen i studiemedlen. Studiemedelssystemet spelar en viktig roll i samhällets intresse av att den enskilde medborgaren satsar på högre utbildning och att främja rekryteringen genom att undanröja sociala och ekonomiska hinder för högre studier. Högre utbildning är en god investering både för den enskilde studenten och för samhället. Det är därför självklart att staten bör subventionera en del av den enskildes kostnader för studier och dela risken med den enskilde. Dagens studiesystem med bidrag och lånedel innehåller ett visst mått av valfrihet eftersom studenten själv kan välja hur mycket han eller hon vill låna. För majoriteten av dem som studerar på högskolor och universitet finns oftast inget alternativ. De flesta plockar ut fullt lånebelopp för att kunna leva en någorlunda dräglig tillvaro. Dagens system med utbetalning av studiemedel ställer dock ibland till med problem för den enskilde studenten. I samband med terminsslut kan situationer uppstå då det är långa uppehåll mellan utbetalningarna. För att motverka detta borde det utredas om möjligheter finns att individualisera utbetalningen av lånedelen. I praktiken skulle det fungera så att var och en väljer hur lånedelen av studiemedlen plockas ut. För den som vill plocka ut hela beloppet vid terminens början så skulle det vara tillåtet att på samma sätt också sprida ut lånedelen så att ovan nämnda glapp inte uppstår. Ett sådant system skulle göra det möjligt för dem som studerar på högskolor och universitet att i än högre grad kunna påverka sin egen livssituation.
mot · GR02Ub341 · 2003-10-07 00:00:00 — Betyg och arbetsro i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att kunna ge betyg tidigare och oftare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att ge skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att ge omdömen i ordning och uppförande. Betyg i skolan har alltid varit ett omdiskuterat ämne. Jag menar att betyg är viktiga och att det finns anledning att utvidga användningen av betyg. Det är viktigt både för eleven själv och för föräldrarna att de kontinuerligt informeras om elevens kunskaper och utveckling. Betyg bör ges obligatoriskt senast sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget nio. Men det bör inte finnas något som hindrar en enskild skola att ge betyg tidigare. ges betyg alltför sent i . Det är inte rimligt att vänta tills eleven tappat all tilltro till skolan och de egna möjligheterna innan föräldrarna görs uppmärksamma på vad som händer. Dessutom bör skriftlig information ges om elevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen. Det är viktigt för att de elever som behöver särskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigt stadium. Barn har behov av att det sätts gränser. Eleven mår oftast bra av att veta vad som är acceptabelt och vad som inte är det. Därmed vore det rimligt att skolan också ska kunna ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Detta ska givetvis inte ses som bestraffning för bråkstakar, utan som en vägledning för eleven vilket beteende som är acceptabelt. Det är viktigt att föräldrar görs mer delaktiga i sina barns skolgång. För att föräldrarna ska kunna vara ett stöd för barnen behöver de information om vilka målen för eleven är, och hur eleven nått upp till dessa mål. Ingen elev får lämnas åt sitt öde. Varje skola bör således tillåtas ge betyg tidigare och oftare . Dessutom bör det vara möjligt att ge skriftliga omdömen samt omdömen i ordning och uppförande. Skolan behöver arbetsro, ordning och reda för både elever och lärares skull.
mot · GR02Ub342 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekonomisk rättvisa till friskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att garantera ekonomisk rättvisa åt friskolorna. Friskolorna är och tycks förbli en nagel i ögat på den traditionalistiska majoritet av Socialdemokratin som tycks dominera regeringens politik i frågan. Regeringen tycks fundera på hur man ska hitta sätt att skärpa regler för friskolorna och på så sätt strypa den ökningen av antalet friskolor. Faktum är dock att valfriheten inte har kommit längre i än att av eleverna går i skola har uppfunnit en särskild nämnd som skall avgöra om friskolor skall godkännas och få bidrag. Kommunerna kommenderas att göra s k konsekvensbeskrivningar som bl a skall visa om friskolan påverkar möjligheten att välja en skola nära hemmet. I kommuner som av ekonomiska skäl tvingas lägga ner en egen skola skall en friskola inte kunna startas som ersättning. Detta välkomnas naturligtvis i många s-styrda kommuner. Det är en enkelspårig skolpolitik som avtecknar sig. Friskolor är i mitt tycke ett viktigt komplement och alternativ som inte får strypas. Samhället bör garantera ekonomisk rättvisa åt friskolorna.
mot · GR02Ub343 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra lagen så att kommuner skall kunna omplacera elever mellan olika skolor. Mobbning är ett växande problem. 10 000-tals barn mobbas . Frågan är vilka åtgärder man ska vidta mot de värsta mobbarna. och regeringen har tolkat lagen som att det är förbjudet för en kommun att flytta elever från en skola mot deras vilja. Om denna tolkning efterlevs innebär det allvarliga kränkningar av elever som mobbas eller utsatts för sexuella övergrepp. Det är inte rimligt att dessa skall behöva möta sina plågoandar i skolan. Omplacering av mobbare och sexualförbrytare är inte i första hand en disciplinåtgärd. Det är en humanitär åtgärd för att tillvarata de drabbade barnets, dvs. offrets, mänskliga rättigheter. I FN:s deklaration om de grundläggande mänskliga rättigheterna stadgas bland annat att ingen ska utsättas för inhuman eller förnedrande behandling (art 5) och att alla har rätt till utbildning (art 26). Som jag ser det strider nuvarande lagstiftning mot de mänskliga rättigheterna.
mot · GR02Ub344 · 2003-10-07 00:00:00 — Inackordering och fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av CSN:s praxis när det gäller inackorderingstillägg för elever som vill gå på fristående gymnasium. Ett stående argument mot etableringen av friskolor har varit rädslan för att dessa skolor skall leda till en ökad ekonomisk segregering. Detta med hänvisning till gamla tiders privatskolor som i brist på annan finansiering var tvungna att ta ut höga elevavgifter. Dessa avgifter exkluderade av naturliga skäl stora delar av det potentiella elevunderlaget till de då aktuella skolorna. För att göra valet att gå på friskola möjligt för alla infördes skolpengen . Denna frihetsreform har i många fall också i praktiken visat sig vara ett utmärkt sätt att ge alla barn, oavsett social bakgrund, en reell valfrihet på detta område. Mot denna bakgrund är det därför bekymmersamt att CSN i sin tillståndsgivning vad gäller inackorderingstillägg kraftigt begränsar möjligheten för barn med arbetar- och medelklassbakgrund att fullt ut tillgodogöra sig friheten att t ex välja att gå på en fristående gymnasieskola. Fler av de fristående gymnasieskolorna får ett förhållandevis stort antal ansökningar från intresserade ungdomar från andra orter i än den egna kommunen. Problemet är att CSN inte beviljar inackorderingstillägg till utifrån kommande elever. CSN:s policy gör det mycket svårt för dessa ungdomar att förverkliga sin dröm om att få gå på ett fristående gymnasium. Att CSN:s praxis leder till en situation där bara de välbärgade har en reell valfrihet kan väl knappast accepteras av en socialdemokratisk regering.
mot · GR02Ub345 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om takbeloppen för . har en påfallande positiv utveckling i grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt samverkan med det omgivande samhället. har balans i sin ekonomi, tar hem sina takbelopp samt har ett fortsatt mycket högt tryck när det gäller antalet förstahandssökande till programmen. En stor del av studenterna kommer från hem utan studietradition. av de sökande kommer från andra län än län. Det expansionsutrymme för grundutbildningen vid som finns angivet räcker inte till. räknar man med en överproduktion värd ca . De utbildningsuppdrag, när det gäller collegeåret och yrkeshögskoleprogrammet, som getts till har inte åtföljts av motsvarande ökning av antalet studieplatser. Det är oroande att regeringen budget och framöver inte i samma utsträckning som tidigare planerar att omfördela takbelopp från lärosäten som inte kan utnyttja sina maximerade anslag till mer behövande i samma utsträckning som . Med det starka sökandetryck och den starka utvecklingspotential som besitter har man tidigare kunnat tillgodoräkna sig platser från en sådan omfördelning. Den av regeringen föreslagna anslagsfördelningen kan således starkt ifrågasättas, särskilt med tanke på lokalisering i en region som präglas av påfallande strukturomvandlingsproblem och där tillkomst och utveckling varit en av ljuspunkterna. Efter neddragningarna vid t.ex. i Kumla kan man undra vilka skäl som finns att inte ge ett av unga universitet möjlighet att utvecklas när det verkligen har förmågan att göra det. Att den dynamiska utvecklingen inom ett universitet beläget i en region där andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning traditionellt är lågt borde också leda till en prioritering från statsmaktens sida om de uttalade målsättningarna att höja utbildningsnivån ska nås. Det vore olyckligt att behöva ställa pågående campusutbildningar mot den växande regionala verksamheten vid i ett läge när det relativt nya fortfarande befinner sig i en dynamisk uppbyggnadsfas. Situationen är att många andra lärosäten i riket inte kan utnyttja sina takbelopp fullt ut och det är därför möjligt att omfördela utbildningsuppdragen inom ramen för nuvarande budgetramar för utbildningspolitiken. Därmed kan totalt sett fler studenter tas in i högskolan och på så sätt medverka till att uppfylla nationens utbildningspolitiska mål. Det måste ses som ett betydande nationellt intresse att ett universitet går före i utvecklingen av ett regionalt innovationssystem och utvecklar en tänkbar förebild. behöver naturligtvis en permanent höjning av takbeloppet för och framåt. Detta kan ske genom omfördelning från de lärosäten som inte förmår att utnyttja sina tilldelade resurser.
mot · GR02Ub346 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omfördela medel till för kostnader för tolkar till döva, dövblinda och hörselskadade studenter. som region är den enda ort i där döva och hörselskadade barn och ungdomar kan gå i förskola, grundskola och gymnasieskola i teckenspråkig miljö. Detta förhållande är unikt inte bara i utan också i världen. I finns den största förskolan och den största av landets fem specialskolor för döva och hörselskadade barn och ungdomar i landet. Ungdomar kan efter fortsätta på Riksgymnasiet för döva (RGD) och Riksgymnasiet för hörselskadade (RGH) i . Expertisen och resurserna på svenskt teckenspråk har koncentrerats till . Det faktum att utgör huvudstad för döva och hörselskadade personer gör att många familjer flyttar dit för att barnen skall få tillgång till goda utbildningsmöjligheter i teckenspråkiga miljöer. Konsekvensen av att många döva och hörselskadade samlas i blir att de också har tillgång till aktiviteter utanför skolan. Någon möjlighet att fortsätta sin utbildning vid universitet eller högskola i teckenspråkig miljö, dvs. en miljö där informationen mellan student och lärare sker direkt via teckenspråk, har dock döva och hörselskadade ungdomar inte. Deras möjlighet till universitetsstudier är begränsad till individualintegrering i hörande miljö om de kan erbjudas tolk. förekommer dock att teckenspråkiga studenter som blivit antagna till olika utbildningar vid inte kan erbjudas tolkning. Detta innebär i praktiken att de inte kan gå den utbildning de antagits till. Situationen blir alltmer ohållbar som går, i takt med att fler och fler tolkanvändare söker sig till akademiska studier. Aldrig har så många tolkanvändare sökt sig till som . avsätter i likhet med andra universitet och högskolor av grundutbildningsanslaget, för särskilda stödåtgärder för studenter med funktionshinder. Universitet och högskolor söker i efterhand ersättning för de kostnader man haft hos , som har uppdraget att fördela det nationella anslaget för stödinsatser till studenter med funktionshinder mellan universiteten och högskolorna. får även enskilda utbildningsanordnare med examensrätt del av dessa pengar, något som länge varit önskvärt. arbetar med ett förslag till utformningen av ett teckenspråkigt universitet. Ett förslag kommer att lämnas till regeringen . fram till att denna vision kan bli verklighet är det nödvändigt att omfördela medel direkt till för de beräknade tolkkostnaderna, inte minst med tanke på de studenter som inte själva skall behöva oroa sig för om studierna är tillgängliga för dem eller ej.
mot · GR02Ub347 · 2003-10-07 00:00:00 — Flexibilitet i takbeloppen i den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omprövning av takbeloppen i den högre utbildningen under löpande verksamhetsår. Resursfördelningssystemen i den högre utbildningen är utformade på två sätt. Det ena systemet utgår från det uppenbara behovet av central planering av dimensioneringen av den högre utbildningen. Det maximerade anslaget per lärosäte, det så kallade takbeloppet, ger statsmakterna en viktig möjlighet att utveckla verksamheten med överblick och kostnadskontroll. Det andra systemet utgår från studenternas preferenser och uttrycks i en efterställd resursfördelning efter helårsstudenter och helårsprestationer, den så kallade studentpengen. Härigenom kan studentinflytandet manifesteras och utbildningsmarknaden utveckla ett samspel mellan utbud och efterfrågan. För att detta system skall fungera krävs att statsmakterna regelbundet reviderar takbeloppen för att flexibelt möta studenternas efterfråga vid olika lärosäten. En sådan flexibilitet är också angelägen i en situation med ansträngda statsfinanser. Genom att anpassa takbeloppen till efterfrågan inom den totala anvisade kostnadsramen kan resurserna användas effektivt för att närma sig målet om att av gymnasieeleverna fortsätter till högskolan . Det är uppenbart att det finns problem med denna flexibilitet. Attraktiva lärosäten som till exempel får ett mycket begränsat expansionsutrymme som oanvända resurser låses in på andra håll. Det är i och för sig begripligt att det blir så eftersom lärosätena uppfattar att det finns en stelhet i takbeloppen och att det kanske är lättare att förlora ett tänkbart expansionsutrymme än att frigöra ett sådant. En nyordning där flexibiliteten blir pålitlig och lärosätena har förtroende för att den kan fungera åt båda hållen skapar förutsättningar för en effektiv resursanvändning. En ordning där takbeloppen rutinmässigt omprövas två gånger under löpande verksamhetsår, t.ex. i anslutning till bokslutet och prognosen samt delårsbokslutet och den prognosen, skulle avdramatisera flexibiliteten och öka resursutnyttjandet.
mot · GR02Ub348 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva förutsättningarna för att inrätta tio nya platser per termin på läkarutbildningen i syfte att möjliggöra läkarutbildning vid . och har ingått ett avtal i syfte att samarbeta om tillskapandet av en ny läkarutbildning. Utbildningen är organiserad så att den startar med fyra grundläggande terminer i varefter de avslutande 7 terminerna görs vid . Planeringen av utbildningens inriktning och innehåll visar på nytänkande och vilja till att anpassa utbildningen till samtidens krav. Den samtida ohälsan, patientnära klinisk forskning, evidensbaserad medicin och bassjukvård är de fyra områden vari utbildningen tar sin utgångspunkt. Goda förutsättningar inom såväl utbildning som forskning finns hos och vid . Ett flertal vårdutbildningar finns redan vid , till exempel sjuksköterskeutbildning, arbetsterapeututbildning och utbildning till biomedicinsk analytiker. har ett omfattande utbildningssamarbete om blivande läkare med Hälsouniversitetet i . disputerar ca 15 personer för medicine doktorsgrad i . finns ett tjugotal professorer/adjungerade professorer, 50 docenter och ytterligare 50 disputerade samt 125 doktorander inom det medicinska vetenskapsområdet vid och läns landsting. En förutsättning för att avtalet mellan universiteten i och ska komma i funktion är att 10 nya platser per termin inrättas på läkarutbildningen. Regeringen bör pröva förutsättningarna för att inrätta dessa platser.
mot · GR02Ub352 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbete i förskolan. Vi formas tidigt att passa in i förtryckande könsroller att bli kvinnliga och manliga. Hur vi präglar våra barn märks mycket . Vi fostrar barn till att vara pojkar eller flickor. Pojkar uppmuntras till aktiviteter förknippade med prestation att fixa och vara aktiva. Flickor uppmuntras till aktiviteter förknippade med relation att pyssla och ta hand om. Även om vi inte vill det så förstärker vuxenvärlden barnens könsrollsskapande, redan från det att de är mycket små. Förskolan gör mycket bra för barns utveckling, framför allt vad gäller att förhålla sig till andra människor. Just för att förskolan har en viktig ställning för barnens sociala utveckling krävs extra mycket av personalen för att motverka förtryckande könsroller. Jämställdhetslagens krav på alla arbetsplatser med mer än tio anställda att upprätta en jämställdhetsplan har varit till stor nytta på arbetsmarknaden. Den har varit ett stöd för de arbetsgivare som vill men inte har kompetensen att driva jämställdhetsarbete och varit ett stöd för arbetstagare utsatta för diskriminering. Framför allt har kravet på jämställdhetsplaner synliggjort brist på jämställdhet och gett verktyg att arbeta vidare. När det gäller att ge förskolan möjligheter att jobba mot förtryckande könsroller krävs många olika åtgärder. I regeringens skrivelse 2002/03:140, Jämt och ständigt framhålls att pedagogiska resurspersoner i jämställdhet utbildas för att stärka och stödja kommunernas och skolornas kunskap och kompetens på jämställdhetsområdet. Regeringens ambition är att det 2004 skall finnas minst en sådan resursperson i varje kommun. Detta är en ambition som vi hoppas skall bli verklighet. Dessa genuspedagoger skall arbeta med jämställdhetsfrågor för att höja kvaliteten och öka måluppfyllelsen och genom detta arbete skall genuspedagogerna kunna genomföra förändringar i förskolans och skolväsendets jämställdhetsarbete. Regeringen har också fattat beslut om att en jämställdhetsdelegation för förskolan skall tillsättas. Delegationen skall ha som uppgift att lyfta fram, förstärka och utveckla förskolans pedagogiska arbete med jämställdhet. Detta välkomnar vi med glädje. Delegationen har ett mycket viktigt arbete framför sig med att utveckla verktyg för att personal i förskolan skall kunna granska och analysera bl.a. pedagogiska hjälpmedel, lekmaterial och barnlitteratur ur ett könsperspektiv, delegationen skall även försöka hitta verktyg för att stimulera fler män att söka sig till utbildningar med inriktning mot barn och arbete i förskolan samt även insatser för att behålla män som redan arbetar i förskolan. Detta är mycket viktiga insatser och vi hoppas att regeringen tar till sig tankarna kring jämställdhetsplaner på förskolan och arbetar vidare med att finna verksamma medel att befria flickor och pojkar från förtryckande könsroller.
mot · GR02Ub353 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trygga skolelevernas hälsotillstånd. Barns och ungdomars hälsa har försämrats . Larmrapporter om depression, ätstörningar, övervikt, ångeststörningar, tinnitus, allergi och astma är de ohälsotillstånd som ökat mest. Detta bidrar till stress, missbruk och otrivsel vilket medför att skolarbetet blir lidande och välbefinnandet minskar. Antalet besök inom barnpsykiatrin har ökat med liksom kostnaderna för vård av barn och unga inom . I den nya skollagen som presenteras finns många förbättringar beträffande elevers rättssäkerhet och inflytande, men det finns också områden som kommit i skymundan och dit hör skolhälsovårdenelevhälsan. Elevers ohälsa och de ökade önskemålen om att få träffa skolkurator, skolsjuksköterska och skolpsykolog visar på hur stor skillnaden är mellan verklighet och behov. Denna bild är samstämmig hos elever och hos dem som arbetar inom skolhälsovården. Även barnombudsmannen har vid ett antal tillfällen påpekat den ökande ohälsan hos barn och ungdom. För att garantera att eleverna får tillgång till god hälsa och god arbetsmiljö måste skolhälsovården vara uppbyggd utifrån elevernas behov. Saknas t ex skolpsykolog vid en skola, kan risken vara att eleverna avstår från att gå till någon annan och istället försöker kurera sig själva. Detta kan medföra risk för missbruk. En sammanhållen skolhälsovårdelevhälsa med skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer bör tydligt finnas med i den nya skollagen.
mot · GR02Ub354 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om köns- och genusperspektiv i läkarutbildningen. Att det förekommer ojämställdhet i sjukvården för kvinnor och män är känt och dokumenterat . Trots att vi vet detta och att (återigen) undersöker och sammanställer uppgifter om sjukvårdens tillgänglighet och kvalitet, så kvarstår faktum att kvinnor i praktiken inte erhåller kvalitativt lika bra vård och behandling som män, vilket hänger samband med att all forskning och sjukvård har mannen som norm. Och trots all kunskap om den ojämställda sjukvården går förändringen i praktiken för långsamt. domineras vården av ett rent biologiskt synsätt och har den manliga kroppen varit norm. I vårt samhälle finns olika förväntningar på kvinnor och män och skilda normer. Forskning visar att dessa könsföreställningar kan vara en förklaring till att kvinnor får mer psykofarmaka. Om kvinnor skall kunna få en kvalitativt lika bra vård som män vilket innebär att mannens biologi är norm i vård och forskning måste en förändring börja redan i samband med läkarutbildningen. Inför krav på obligatorisk köns- och genusperspektiv i läkarutbildningen. Ett genusperspektiv innebär att vården måste se hela människan och inte bara betrakta kroppen och sjukdomen utifrån ett biologiskt och medicinskt perspektiv. Genusperspektivet innebär att det biologiska knyts ihop med människans sociala villkor, kultur och psykologi. Lokalt har vissa fakultetsnämnder beslutat att samtliga utbildningar vid medicinodontologiska fakulteterna ska kvalitetssäkras ur ett genusperspektiv. Detta bör vara en självklarhet för samtliga läkarutbildningar i alla blivande läkare ska inhämta kunskaper om kvinnor och män. Om läkarutbildningen präglas av ett köns/genusperspektiv kommer det inte framöver att vara slumpen som avgör om den läkare som en kvinna möter har tillräcklig kunskap om kvinnors sjukdomar, hälsa och livsvillkor.