mot · GR02N342 · 2003-10-07 00:00:00 — avvisar därmed tanken om skatteväxling. Miljöskatter ska användas för att minska miljöbelastningen från energiproduktionen. Det finns också fiskala skäl att beskatta energi, likaväl som andra varor. Det finns dock inte övertygande skäl att utan närmare analys lägga en ytterligare skattebörda på energisektorn. Nivån på beskattning av energi, utöver de rena miljöskatterna, bör fastställas genom en sedvanlig avvägning mellan beskattning av olika skattebaser, med syfte att minimera de samlade snedvridande effekterna av skattesystemet. För att den gemensamma nordiska, och snart europeiska, elmarknaden ska fungera är det av stor vikt att beskattningen, liksom regelverket i övrigt, är likartat i dessa länder. På denna punkt har regeringen underlåtit att agera. Skillnaderna i skatte- och avgiftssystem mellan de nordiska länderna har snarare ökat än minskat. Detta leder till en rad snedvridningseffekter som gör att de gemensamma produktionsresurserna inte utnyttjas optimalt. Det leder också till orättvisa konkurrensförhållanden mellan olika kraftproducenter i olika nordiska länder. 5.3 Slå vakt om elmarknadsavregleringen Elmarknadsavregleringen har i stora drag fungerat väl. Priserna på el har sjunkit kraftigt. har Socialdemokraterna drivit igenom stora skattehöjningar. De sjunkande elpriserna har därför aldrig kommit hushållen till del, vilket riskerar att bringa hela elmarknadsavregleringen i vanrykte. På några punkter finns det också skäl att ytterligare förbättra ramverket för att stärka konkurrensen och höja leveranssäkerheten på elmarknaden. anser att två ytterligare reformer av elmarknaden är viktiga för att stärka konsumenternas ställning. Den första syftar till att se till att elräkningarna blir begripliga. Dagens elräkningar framstår i många fall som oklara, obegripliga och oförståeliga för konsumenterna. Detta beror i stor utsträckning på att leverantörerna blandar preliminärdebiteringar, slutdebiteringar och avräkningar i en enda salig röra. Vi menar att bästa sättet att åtgärda detta problem är att helt avskaffa den preliminära debiteringen. Då skapar man incitamentet för leverantörerna att debitera faktisk elförbrukning i en rimlig tidsordning. Varje tidsutdräkt medför att elleverantören ger en kredit till kunden, varför man kan förvänta tätare debiteringsintervall för större kunder och färre intervall för smärre. Hur ofta debitering ska ske behöver därmed inte regleras i lag. Det är sannolikt fullt rimligt att storstadens lägenhetskund avläses en gång medan det elvärmda villahushållet avläses månads- eller kvartalsvis och den elintensiva industrin kontinuerligt. Ny teknik öppnar dessutom möjligheter för kunderna att själva bestämma debiteringsintervallen t ex genom egna mätaravläsningar och inrapporteringar över Internet. För att åstadkomma detta behövs det inte några ytterligare politiska beslut eller regleringar. Som exempel inför nu fjärravläsning i stor skala medan avskaffar förskottsdebiteringen för sina kunder. Det måste också bli lättare att byta elleverantör för att konkurrensen ska fungera väl. har vid upprepade tillfällen begärt förslag från regeringen om införande av ett sanktionssystem gentemot nätägare som missköter kunders krav på byte av elleverantör. anmodade ett enhälligt näringsutskott regeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna för ett effektivt sanktionssystem (bet. 2000/01:NU8). kritiserade näringsutskottet regeringen för att den inte kom med de beställda förslagen (bet. 2001/02:NU9). Den här gången skärpte tonfallet och krävde förslag om ett sanktionssystem så fort som möjligt. har det snart gått utan att någonting har hänt. Det finns mot denna bakgrund skäl att upprepa kritiken mot regeringen och framför allt mot det sätt på vilket regeringen fortsätter att åsidosätta den folkvalda . 5.3.2 Skapa incitament för driftsäkerhet En brist i dagens system är att kostnaderna för elleverantörerna är förhållandevis små om de inte klarar att leverera el på grund av effektbrist. finns det ofta små incitament för elkunderna att minska sitt effektuttag vid toppbelastning. Det gäller inte minst privatkunder, som debiteras i enlighet med en s.k. normalkurva för elpriset oavsett när det faktiska effektuttaget sker. Sammantaget innebär detta att incitamenten att höja effektreserven liksom att vidta åtgärder som minskar risken för att effekttaket överskrids är små. har fått i uppdrag att upphandla en effektreserv. Detta är dock en temporär lösning. anser att en reform av elmarknadens ramverk som råder bot på detta problem måste genomföras. Varje slag av kraftproduktion med sina för-och nackdelar måste leva på egna meriter. Det gäller också kärnkraften. Om man anser att kärnkraftens nackdelar inte går att bemästra borde alla svenska reaktorer, inte bara , stängas . Om man å andra sidan som vi moderater anser att det är möjligt att hantera dessa nackdelar är det logiskt att fullt ut dra nytta av kärnkraftsteknologin så länge den med uppfyllda säkerhetskrav är ekonomiskt lönsam. Följaktligen bör riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften rivas upp. Detta innebär också att de politiska hindren för en återstart av tas bort. bör också upphäva lagen om kärnkraftens avveckling. Denna lag har visserligen aldrig använts men den tjänar inget syfte och den uppfyller enligt vår mening heller inte grundläggande rättssäkerhetskrav. 5.4.1 Tillåt ny kärnkraft I finns långt framskridna planer på en ny reaktor. I är den allmänna bedömningen att det knappast finns någon intressent som skulle överväga att bygga en ny reaktor i om detta vore tillåtet. Det kommersiella skälet till detta är framför allt att kärnkraften är mycket kapitalintensiv. På den avreglerade elmarknaden har man snarare tenderat att eftersträva den motsatta investeringsprofilen, dvs. investerarna kan godta en relativt hög rörlig elproduktionskostnad om bara den fasta kostnaden hålls nere. Oavsett om det inte finns några intressenter som är intresserade av att bygga nya reaktorer i bör inte lagstiftningen utesluta en sådan möjlighet. bör därför upphäva 5 § kärntekniklagen som förbjuder uppförandet av ytterligare kärnreaktorer inom landet. infördes i kärntekniklagen en bestämmelse (6 §) som stadgar följande: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen som i dagligt tal kommit att få benämningen tankeförbudet eller hjärntvättsparagrafen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från principiella utgångspunkter alltsedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning. Tankeförbudets hämmande effekt på den akademiska friheten föranledde att 102 svenska professorer och andra framstående forskare från så gott som samtliga landets universitet och högskolor gjorde ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Från forskarhåll har också hävdats att lagen får skadliga effekter bl.a. genom att försvåra forskning kring hur man kan utvinna ytterligare energi ur kärnavfall, en forskning som med framgång pågår i bl.a. . Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Vi bör i stället försöka att ge bättre förutsättningar för forskning om nya principiella lösningar inom kärnenergiområdet. Hit hör bl a forskning kring effektivare utnyttjande av kärnbränslet, minimering av avfallsmängder, transmutation av befintligt kärnavfall m.m. Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare ska inte behöva stå bredvid och passivt betrakta denna utveckling, som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiska förutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnkraftsområdet. Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sitt betänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade nämligen att paragrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i en utpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen. Vi upprepar nu kravet på ett slopande av 6 § kärntekniklagen. 5.5 Nya principer för energipolitiska stöd Det är olyckligt med statliga bidrag som tenderar att bara bli till en löpande subvention till gammal, befintlig teknik. Det finns inga godtagbara skäl för att behålla stora subventionssystem för produktion av viss el, vare sig i form av traditionella stöd via statsbudgeten eller genom tvingande subventioner via elcertifikat. Vi moderater vill koncentrera statens stöd till utvecklingen på energiområdet till de områden där få andra aktörer har möjlighet att ta ansvar. Det gäller främst finansiering av forskning inom energiområdet, särskilt långsiktig forskning, men också stöd till information och insatser som minskar sökkostnaderna för elkonsumenterna eller som påskyndar spridningen av ny teknik. I den mån stöd utgår bör det även framgent redovisas öppet i statens budget. bejakar således statliga insatser på energiforskningsområdet. förekommer det i den energipolitiska debatten åtskilligt önsketänkande om forskningens möjligheter på kort sikt. Forskning och utveckling är ett mycket långsiktigt och tålamodsprövande arbete. Svensk energiforskning utgör en liten bråkdel i en global forskningsansträngning. Möjligheterna att åstadkomma de avgörande teknikgenombrotten kommer därför aldrig att vara en funktion av antalet utfärdade elcertifikat eller satsade miljarder i den svenska statsbudgeten. När det gäller styrande spelregler för elproduktionen bör varken statliga bidrag eller tvingande certifikatsystem komma i fråga. Ansatsen bör i stället vara att internalisera energiproduktionens externa kostnader. Detta problem sammanhänger företrädesvis med användningen av fossila bränslen, där miljöpåverkan i mycket liten utsträckning åsätts ett pris. De externa kostnaderna för vattenkraft och vindkraft får anses vara jämförelsevis låga. Kärnkraftens externa kostnader är redan internaliserade genom dels den avgift som uttas för finansiering av ett slutförvar, dels genom den särskilda kärnkraftsbeskattning som om motsvarar en tänkt, kommersiell ansvarsförsäkringspremie. Slutligen talar mycket för att man bör introducera ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter. Utsläppshandel framstår som ett betydligt mer kostnadseffektivt sätt att minska koldioxidutsläppen jämfört med ett certifikatsystem. Det senare motverkar heller inte sänkta utsläpp globalt, eftersom det inte leder till en gränsöverskridande optimering av elproduktionssystemet. Systemet med elcertifikat bör avskaffas. Det finns flera anledningar till varför det är angeläget att börsintroducera och privatisera statliga . På den avreglerade energimarknaden är en statlig aktör som bakbunden, bland annat beroende på en mindre finansiell handlingsfrihet än medtävlarna. Omstruktureringen av europeiska kraftbolag pågår nu för fullt och en framtida struktur beräknas vara tydlig . Ska kunna ta en aktiv del i den pågående omstruktureringen måste företagets arbetsförutsättningar förbättras genom en börsintroduktion. Ett fortsatt statligt ägande av skadar bolaget och lämnar dörren öppen för nya dynamiska aktörer att ta över. innebär det att stora värden som har byggts upp inom riskerar att förloras som elkunderna på kort sikt förlorar på att inte är ett så effektivt kraftföretag som det skulle kunna vara. Energidebatten och stängningen av kärnkraftsreaktorn i har försatt i en olycklig situation som minskar bolagets affärsmässiga trovärdighet och försvårar värderingen av bolaget. Det exakta värdet beror bland annat på hur de politiska vindarna blåser och om rimliga möjligheter finns att avveckla den politiska styrningen av bolaget. Det bör också vara en strävan för staten att försöka lösa upp det korsägande av de svenska kärnkraftsreaktorerna som påverkar konkurrensen negativt i stället för att som skett bidra till att detta korsägande ökat ytterligare. För att inte gå miste om bolagets kompetens och möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden är det av vikt att börsintroduceras. bör bli ett strikt affärsdrivande energiföretag som på likvärdiga villkor med andra företag offensivt deltar i den alltmer internationellt integrerade energimarknaden.