mot · GR02So569 · 2003-10-07 00:00:00 — anser att regeringen bör göra en översyn av vilka habiliteringsresurser som finns att tillgå, vilka brister som finns och komma med förslag till åtgärder i enlighet med den prioriteringsordning som gäller för landets hälso- och sjukvård. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den kooperativa företagsformen röner allt större intresse inom det sociala området. Det är framför allt kooperativa daghem och personalkooperativ, som bildats genom avknoppningar från tidigare reguljära verksamheter inom landsting och kommuner, som nått en viss omfattning. Utomlands, företrädesvis i , finns s.k. sociala kooperativ. Dessa företag arbetar med människor som har svårt att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. Dessa sociala kooperativ är arbetskooperativ som säljer varor och tjänster på marknaden. I finns en speciell kooperativ lagstiftning. Där är kooperativ en lagreglerad företagsform. Många kommersiella företag drivs kooperativt. Flera av största företag inom bygg-, jordbruks- och metallsektorn är kooperativ. Men det finns dessutom en speciell lagstiftning som reglerar de sociala kooperativens verksamheter. Exempelvis måste ett socialt kooperativ ha arbetshandikappade som kooperatörer. Det finns också lagstadgat hur eventuella överskott får eller skall fördelas mellan investeringar och löner, samt hur mycket det måste finnas som fonderade medel, motsvarande aktiekapitalet i kooperativet. Om ett företag uppfyller de krav som ställs för att det skall klassas som ett socialt kooperativ finns vissa skattelättnader att få. Detta motiveras med att kooperativet finns på marknaden och överlever genom att sälja sina produkter. Men det sociala kooperativet har vissa marknadsmässiga nackdelar i jämförelse med andra företag som verkar på samma marknad, nämligen att av kooperatörerna oftast har något nedsatt arbetsförmåga. I har den kooperativa verksamheten fått en annan inriktning och utformning. I stora drag har vi fyra olika typer: producentkooperativ, företrädesvis inom jordbruket. Konsumentkooperativ, t.ex. och HSB. Brukarkooperativ, t.ex. daghem, solarier (som drivs av PSO). Sociala kooperativ i rehabiliteringssyfte finns ofta i anslutning till den psykiatriska vården eller till omsorgsverksamhet. Framför allt innebär det sistnämnda ett nytänkande inom den psykiatriska rehabiliteringen och har såvitt det kunnat bedömas uppvisat fina resultat och ökad livskvalitet för dem som ingått i kooperativen. Dessutom är kostnaderna lägre än vid traditionella behandlingsmetoder. Det är möjligt att detta är en framkomlig väg som bör uppmuntras. Det italienska exemplet, som vi ovan redogjort för, tar ytterligare några steg framåt och är, för våra förhållanden, väldigt avancerat i och med att det i praktiken kombinerar alla fyra typer av kooperativ. Vi vill inte utesluta att det kommer att resas krav och önskemål på att starta liknande verksamhet även i vårt land. finns det ett antal lagar som begränsar möjligheten att inrätta eller stödja sociala kooperativ. Det handlar bl.a. om lagen om offentlig upphandling, konkurrenslagen m.fl. anser att dessa lagar bör ses över så att de inte förhindrar eller försvårar bildandet av s.k. sociala kooperativ. anser att det även i ska skapas möjligheter att starta och driva sociala kooperativ. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 13 Välfärd och funktionshinder lämnade kommittén Välfärdsbokslut ett delbetänkande, Funktionshinder och välfärd. Där konstateras att mer än en och en halv miljon personer i åldern kan räknas till gruppen funktionshindrade. Utredarna har kunnat konstatera att dessa inte har lämnat arbetsmarknaden i större utsträckning än andra under den ekonomiska krisen, men däremot är deras förvärvsgrad betydligt lägre än bland dem som inte är funktionshindrade detta även med hänsyn tagen till nedsättningar i arbetsförmåga. Det visar sig att yngre och medelålders med funktionshinder samt familjer med funktionshindrade barn inte har sämre inkomster än andra grupper, men däremot större ekonomiska svårigheter än befolkningen i övrigt. Detta kan bara tolkas så att funktionshindret i sig medför ökade kostnader. Det gör t.ex. att kvinnor och män med funktionshinder oftare än andra avstår från läkarbesök, har en annan mathållning och ett annat konsumtionsmönster än befolkningen i övrigt. Vidare konstateras också att det kommunala stödet har minskat bland alla grupper av yngre och medelålders med funktionshinder. Det är endast bland gruppen funktionshindrade med de allra största behoven som stödet har ökat. Där har en ökning skett sedan LSS infördes . Det har också skett en minskning av det kommunala stödet för alla grupper av äldre funktionshindrade, som hjälp från anhöriga och tjänsteföretag har ökat. Det senare betyder att den enskilda själv får betala biståndet. Utredningen redovisar också att personer med funktionshinder särskilt de med psykiska besvär oftare än andra saknar förmåga att överklaga myndighetsbeslut. Personer med sämre förmåga att tillvarata sina rättigheter riskerar att komma till korta när handikappreformer har en betoning av individens rättigheter. Vår slutsats av delbetänkandet från kommittén Välfärdsbokslut blir att avvikelserna mellan funktionshindrades inkomstnivåer och förekomsten av ekonomiska svårigheter kan ses som en följd av att personer med funktionshinder har större utgifter förknippade med funktionshindret. Vi antar att detta är kostnader för läkarvård, läkemedel, service samt mer indirekta merkostnader föranledda av att funktionshindret medför högre kostnader för boende, semester, mat eller annat. Detta innebär också att det finns påtagliga skillnader inom gruppen funktionshindrade beroende på graden av hjälpbehov. hade av befolkningen i åldrarna stora ekonomiska svårigheter. Bland funktionshindrade som är beroende av hjälp i vardagen var andelen och bland övriga funktionshindrade . har i samarbete med regeringen och kring den av antagna propositionen Avgifter inom äldre- och handikappomsorg skapat förutsättningar för att funktionshindrade med behov av stöd skall kunna behålla ett större ekonomiskt utrymme när avgifter för vård och omsorg är betalda. Dessutom har lämnat till regeringen ett tillkännagivande som har att göra med en översyn av de funktionshindrades ekonomiska situation. En del åtgärder har alltså vidtagits för att stärka de funktionshindrades situation, och vi avvaktar nu regeringens översyn i frågan. ställde sig samtliga riksdagspartier bakom ett beslut om en översyn av teckenspråkets ställning. Utvecklingen , bl.a. inom ramen för verksamhet, har understrukit hur viktigt det är att teckenspråkets ställning stärks. genomfördes en förstudie på uppdrag av vilken blev färdig november . Det har gått beslutade om en översyn av teckenspråket och fortfarande har ingenting hänt. I jämförelse med som har teckenspråk inskrivet i grundlagen och i språkvårdslagen 1996, ligger redan långt efter. Teckenspråket är för de döva och hörselskadade lika viktigt som minoritetsspråken då dessa för många utgör första språk och svenska andraspråk. anser att regeringen bör verkställa beslut från (2000/01:KU14) skyndsamt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.