mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — Prognosen över budgeteringsmarginalerna är osäker och bygger på att utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet bryts, skriver Socialdemokraterna. 4.6 Socialdemokraterna förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin Tillvaron blir alltmer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Denna situation ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vi finns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras? Är skatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än som motverkar att människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi i så stabila spelregler för företagen att vårt land framstår som bra att etablera sig i? Tyvärr blir svaren på frågorna nekande och nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t ex vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tar Socialdemokraterna ingen hänsyn till trots att de efter mångt och mycket tillsatte en utredning i ämnet. Utredningen har lämnat sitt betänkande (, SOU 2002:47) men inga verkningsfulla åtgärder läggs fram, eller ens diskuteras. Den politik Socialdemokraterna för har bäddat för ett snabbt utländskt övertagande av det svenska näringslivet. Ingenstans i världen ökar utlandsägandet så snabbt som i och ändå kommer den utvecklingen av allt att döma att accelerera. har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portföljjusteringar är en av orsakerna till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta visar en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta. Men landets socialdemokratiska regering agerar inte som om den insåg något av detta. 4.7 Fortsatt högt skattetryck drabbar Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar kraftigt. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företag och jobb ur landet. Socialdemokraternas oförmåga att inse värdet av tydliga och närvarande ägare manifesterades när statsminister gästade och gratulerade kommunen till att utländska investmentbolag funnit familjeföretag i trakten attraktiva att köpa upp. Den tragiska bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas. Svenska ägare drabbas av den nästan unika svenska förmögenhetsskatten och av en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning som gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över. Socialdemokraterna noterade i en tidigare budgetproposition att en del av de svenska hushållen nu lagligt kan ta med sig åtskilligt mer vin än tidigare från utlandet. För att minska incitamenten till privat import sänktes skatten på vin från . Analogt kunde man ha förväntat sig att Socialdemokraterna skulle minska incitamenten till kapitalflykt. Men i motsats till tycks det inte oroa dem att svenska hushåll har av sitt sparkapital obeskattat placerat utomlands. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt RSV snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men regeringen behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge lagret räcker. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar, vilket åskådliggörs i diagrammet nedan. Diagram 4.11 Genomsnittlig skattekvot och tillväxttakt i 15 19701996 Sammanfattningsvis ägnar Socialdemokraterna föga politisk kraft åt företagsklimatet och de strukturella problem som gjort att halkat långt ner i välståndslista. Socialdemokraterna saknar såväl ideologi som strategi för att gå till roten med dessa problem. 4.7.1 Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende hålls oförändrat. Så är inte fallet. Uttaget av fastighetsskatt hålls inte oförändrat. Statens intäkter från fastighetsskatten beräknas öka med totalt () till . Räknat blir ökningen , eller . Fler kommer att tvingas sälja sina hus enbart på grund av fastighets-, förmögenhets- och arvsskatterna. 4.8 Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde Mot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt god välfärdsutveckling är det förvånande att Socialdemokraterna underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. De förändringar i ramarna för lönebildningen som antagit är långt ifrån tillräckliga. har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta rättats till genom ständigt återkommande devalveringar med försvagad köpkraft som följd. borde den vägen vara stängd och låginflationspolitiken etablerad även om kronkursen är flytande. Inte minst på grund av det fortsatta utanförskapet från EMU:s tredje steg måste lönebildningen fungera bättre och leda till avtal i samklang med konkurrentländernas om vi ska få ned arbetslösheten och kunna öka sysselsättningen. Socialdemokraterna har själva beställt ett årligt återkommande underlag från () om lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den första upplagan för regeringen, den andra. I dessa framgår vilken central och helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomin. I diagram 4.8 från KI:s rapport framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen. Sedan den rapporten lämnades ser vi att den svenska lönebildningen inte bidragit till att sysselsättningsmålet uppnås. Diagram 4.12 Lönebildningens betydelse för sysselsättningsutvecklingen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen 2064 år Enligt () väntas de svenska arbetskraftskostnaderna i genomsnitt öka . Detta kan låta måttligt, men det innebär att vi tappar i konkurrenskraft mot våra viktiga konkurrentländer. Om Socialdemokraterna genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa det företagarklimat i världsklass som dåvarande näringsminister talade om, hade förutsättningarna att nå sysselsättningsmålet varit bättre. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på en svag utveckling i och på den amerikanska konjunkturen. Vi noterar att när den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi, då är det Socialdemokraterna som tar åt sig äran. Men när det nu går sämre har samma Socialdemokrater lämnat kommandobryggan för att från åskådarplats skylla på omvärlden. Regeringen har inte tagit hoten om konjunkturnedgång på allvar. Verkligheten har dessvärre gett , , och rätt i kritiken om bristen på en målmedveten tillväxtinriktad politik. Därmed försämras förutsättningarna för såväl hushållens, kommunernas som statens konsumtionsutrymme. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är att Den bättre fungerande lönebildningen gynnar således hushållen inte enbart genom lägre arbetslöshet utan även genom högre konsumtion och högre privat konsumtion. Men den Socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och som ett svek mot den svenska befolkningen. kan man tala om fyra tillväxtfällor på den svenska arbetsmarknaden. Den första tillväxtfällan är den i internationell jämförelse låga andelen anställda inom den privata sektorn. Detta hämmar dynamiken på arbetsmarknaden och undergräver möjligheten till nya sysselsättningstillfällen. Den andra tillväxtfällan är flaskhalsarna på delar av arbetsmarknaden, även när konjunkturen är sämre. Orsakerna är bl a de höga skattekilarna samt den sammanpressade lönestrukturen. Många offentligt anställda akademiker har exempelvis lägre livslöner än personer inom den privata sektorn med enbart gymnasieutbildning. För en fungerande arbetsmarknad och ett bra näringslivsklimat krävs att lönebildningen bättre avspeglar tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Om konkurrenskraft skall kunna stärkas ställs krav på en lönebildning som stimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. Den tredje tillväxtfällan är att utbildning lönar sig dåligt i , vilket delvis berörts ovan. Svenska akademiker har internationellt sett betydligt lägre löner än motsvarande grupper i . Det gäller både för akademiker i privat och i offentlig tjänst. Detta har stor betydelse inom ett område som EU med fri rörlighet för arbetskraft från medlemsländerna. Lönebildningen bör på ett bättre sätt än ta hänsyn till löntagarens kompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbet innebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande, ansvarstagande och goda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden att lönebildningen i större utsträckning bör ske individuellt och därmed på det lokala planet. bör man i en sådan lönebildning vara observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid en löneförhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagarorganisationer har därför en viktig stödjande och rådgivande roll. Den fjärde tillväxtfällan är de höga anställningströsklarna, både för företag och individer. Detta gäller rekrytering av lågutbildade som oftast saknar yrkeserfarenhet. För individen gör ersättningar från a-kassan samt marginaleffekter att arbete vid låga inkomster ofta inte lönar sig jämfört med alternativet att inte arbeta. För företagen innebär relativt höga ingångslöner och hög skatt på arbete tillsammans med vissa arbetsrättsliga regler att företagen drar sig för att anställa personer med låg utbildning och liten erfarenhet i relation till det som efterfrågas. Statsministerns uttalanden om vikten av att svensk lönebildning ska fungera tillfredsställande, dvs att måste anpassa spelreglerna och spelplanen till övriga EU vad gäller lönebildningen, får inte genomslag i regeringens politik. Regeringen har dock framhållit lönebildningens vikt för tillväxt och sysselsättning i samtliga ekonomisk-politiska propositioner . Av detta blev endast ett medlingsinstitut. Det är dessvärre symptomatiskt. 4.9 Kostnaderna för arbetslösheten består kostnaderna för sjukfrånvaron skenar Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra en av statsbudgetens största poster. Kostnadsminskningen till följd av den minskade öppna arbetslöshet som Socialdemokraterna berömmer sig av, har dubbelt upp ersatts av ökade kostnader för den ökande sjukfrånvaron . har kostnaderna för arbetslösheten slutat sjunka och väntas också de stiga . De minskar sedan mot en nivå om ca . Därmed kommer olyckstalet, summan av kostnaderna för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspensioner, att öka till 2006. Då ska man även ta i beaktande att Socialdemokraternas beräkningar är optimistiska inte minst när det gäller kostnaderna för sjukfrånvaron. prognoser för ohälsokostnaderna (utgiftsområde 10) är ca högre än Socialdemokraternas beräkningar för . Diagram 4.13 Olyckstalet ökar . Statsbudgetens kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspensioner 19972004 Anm.: Utgifterna är korrigerade för ändrad redovisning i statsbudgeten så att de är jämförbara med perioden 19992004 där bl.a. statlig ålderspensionsavgift ingår. Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av befolkningen i åldrarna faktiskt befinner sig i arbete, medan i samma grupp är sjukfrånvarande. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. Regeringens utredare har i sitt utredningsmaterial visat att den faktiska andelen människor () i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagrammet nedan har detta korrigerats, så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena . Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen endast med av befolkningen . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade t.o.m. andelen människor i arbete till 2001. Sysselsättningen, som den traditionellt mäts, väntas minska enligt regeringen. Det innebär att den faktiska sysselsättningen minskar än mer, eftersom sjukskrivningarna fortsätter att öka. Diagram 4.14 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år.4 Officiella tal och faktisk andel människor i arbete Källor: Regeringens utredning S 2000:07, SOU 2002:5 samt SCB, Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade och det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när ca 800 000 personer i arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Detta skapar en brist på arbetskraft massarbetslösheten till trots. Härigenom förvärras den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt ca en procentenhet över våra viktigaste konkurrentländers. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 4.10 Fortsatt förmynderi och sned fördelningspolitik Valfrihet och möjligheter till personligt ansvarstagande står uppenbarligen inte högt i kurs hos Socialdemokraterna. Att myndigförklara medborgarna och låta dem själva få ökat ansvar för sina liv, stämmer inte med propositionsskrivarnas ideologi. I familjepolitiken permanentas bristen på valfrihet och respekt för föräldrarnas egna val genom den ensidiga satsningen på maxtaxan i barnomsorgen. Den höjning av avgiften som föreslås i propositionen är inte föranledd av en ambition att höja kvaliteten, utan handlar enbart om att spara pengar i statskassan. Genom att ge kommunerna rätt att ta ut en högre avgift för barnomsorgen kan staten enligt Socialdemokraterna minska bidraget till kommunerna. De föräldrar som tror att de genom den högre avgiften ska kunna förvänta sig en bättre kvalitet kommer att bli besvikna. 4.11 Bristerna i välfärden består eller förvärras Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , vilket är 17 600 platser färre än (se avsnitt 3.1). behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Socialdemokraternas försök att lagstiftningsvägen utestänga sparkapital från t.ex. aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är både cyniskt och kontraproduktivt, men speglar väl den ideologiska vilsenhet som socialdemokraterna har i bl.a. denna fråga. Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som Socialdemokraterna hävdar? Hur kan sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals icke avgjorda mål väntande i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort larmrapporter om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden tycks bestå och till dels förvärras. Men Socialdemokraterna säger sig vara stolta över vad de åstadkommit. pågår också en avfolkning av stora delar av landet, som hotar trygghet och livskvalitet för alltfler utanför storstadsregionerna. Vad kunde statsmakterna gjort åt det? Ett par exempel: har missat till lantbruk och glesbygd av EU-medel. Den genomförda höjningen av dieselskatten hjälper föga och har sin udd riktad mot glesbygd och lantbruk. Socialdemokraterna har under hela den gångna mandatperioden låtit infrastrukturen förfalla på ett helt oacceptabelt sätt. görs ytterligare panikbesparingar på anslag. Socialdemokraternas familjepolitik trampar på i sann socialistisk anda. Socialdemokraterna vill styra föräldrarna. Deras egna önskemål om barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, har den drivit fram allt större barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Den familjepolitik föreslår främjar valfrihet för småbarnsfamiljerna och skapar möjligheter till mer tid för barnen. har Socialdemokraterna satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås är vällovligt (se avsnitt 4.2.5). Problemet är att de inte på något sätt preciserar hur man ska nå detta mål. Receptet lyder: Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Men det som krävs är en målmedveten tillväxtpolitik. De svenska låginkomsttagarna, som tillhör de högst beskattade i världen, måste få sänkt skatt. Det skulle radikalt minska bidragsberoendet. När konjunkturen försämras riskerar det att främst drabba svaga grupper i samhället. Inte minst från denna utgångspunkt är det allvarligt att Socialdemokraterna inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får en trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 4.12 Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster Ett exempel på fortsatt handlingsförlamning är att Socialdemokraterna ännu inte har kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns, trots att det i statsfinansiellt hänseende kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. Av debatten har tidigare framgått att det funnits två ministrar på det s.k. tillväxtdepartementet som anser att någon form av rimligare beskattning av hushållstjänster bör införas. Den ena av dem orkade dock inte stanna kvar i regeringen. Den andra har andra uppgifter. Det borde vara mycket svårt för en regering att tala om superdepartement och jobbtillväxt om inte ansvariga ministrar ens tillåts genomföra enkla och självklara jobbskapande reformer. 5 Den ekonomiska utvecklingen 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen Sedan IMF:s World Economic Outlook presenterades har tillväxtprognosen för den globala ekonomin varit oförändrad. Däremot har den väntade tillväxten omfördelats mellan kontinenterna. För ser det nu en aning ljusare ut medan situationen har försämrats något för euroområdet. Vid sidan om är det en del som har bättre investerings- och handelsutveckling än väntat. Detta sker nu tack vare att den väpnade konflikten i i stor skala tog slut relativt snabbt och att spridningen av sjukdomen SARS verkar ha upphört. Enligt IMF:s septemberprognos kommer den globala ekonomin att växa och 2004. Världshandeln väntas öka ordentligt vilket kan jämföras , 2002 och . 5.1.1 Presidentval på väg i När presenterade sitt alternativ till regeringens ekonomiska vårproposition verkade en återhämtning i den amerikanska ekonomin vara på väg. blev ett förlorat år med endast 0,3 procents tillväxt. Många anser att även , med för amerikanska mått blygsam tillväxt på 2,4, var något av ett förlorat år. Stort utrymme tillägnas nu av både politiska och ekonomiska journalister och bedömare till att dra paralleller mellan presidentvalet och det val som ska äga rum . d.ä. förlorade ett val 1992 efter att ha fört genom en väpnad konflikt mot . Dåvarande president insåg alltför sent att det amerikanska folket upplevde att ekonomin var eftersatt på många områden. Det i det närmaste otänkbara 1990 inträffade . som vunnit ett krig, förlorade ett presidentval till en guvernör från en av absolut minsta delstater, . Att den yngre Bush nu med en trängd amerikansk ekonomi och ett relativt framgångsrikt krig mot kan ställas mot egen 2004 anser många är en upprepning av historien. Men där slutar nog likheterna. De flesta prognosinstitut spår nu en ökad ekonomisk tillväxt i . Den amerikanska dollarn har deprecierats . Detta, menar många, kommer snart att leda till en ökad export och nya arbetstillfällen. För detta talar färsk sysselsättningsstatistik som visar att antalet nya jobb ökat med 57 000 arbetstillfällen . Bushadministrationen för en expansiv finanspolitik i två delar. För det första har kostat stora belopp och fortfarande upprätthålls en stor truppnärvaro. Vid sidan om detta har stora skattesänkningar drivits igenom i kongressen av Bushregeringen. Tillsammans har detta skapat oroväckande underskott i den amerikanska statsbudgeten som ökar den amerikanska statens skuldsättning. De amerikanska hushållen har fått ett kraftigt ökat självförtroende . ökade konsumtionen och ökade konsumtionen på årsbasis. förutspås också bli vändningsåret för arbetslösheten i . har arbetslösheten ökat från till . bedöms arbetslösheten minska till , något som kommer att stimulera konsumtionen ytterligare. Enligt tidigare investeringscykler bör det nu vara dags för många företag att förnya inventarier och återinvestera. Enligt analytiker har denna investeringsvåg inte börjat . Om så skulle bli fallet får en mycket god tillväxt 2004. Den amerikanska har fört en aggressiv räntepolitik. Sedan den nuvarande lågkonjunkturen började har inflationshotet varit mycket litet. Federal Reserve har därför i jämn takt kunnat sänka sin korta styrränta från till nuvarande för att främja konsumtion och investeringar. Det är den lägsta nivån . Den ekonomiska tillväxten i förväntas bli 2003 och strax 2004. Inflationen förväntas ligga stadigt . Tillväxten antas inte öka lika mycket i som i .