mot · GR02Ub509 · 2003-10-07 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 Forskningsetik forskaretik 2 4.2 Finansiering av forskarutbildning 5 4.3 Tiden efter forskarutbildningen 5 5 Forskningens organisation 6 5.1 Med lärosätet som utgångspunkt 6 5.3 Forskningen ska komma samhället till del 7 6.1 Ökning av forskningsanslagen 8 6.2 Privat finansierad forskning 9 6.4 Prioritering av forskningssatsningar 9 7 EU:s sjätte ramprogram 11 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att lyfta fram den människosyn som skall vara utgångspunkt för forskningsetiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att karriärvägarna inom forskningen måste förbättras så att familjebildning och forskarkarriär kan förenas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett genusperspektiv på forskningens villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnliga doktoranders utsatthet. begär att regeringen återkallar reformen som innebär att forskningsstudier inte får påbörjas utan fullständig finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fria grundforskningen skall garanteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att popularisera forskningsresultat så att de blir mer tillgängliga för medborgaren. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge statliga forskningsmedel för profilering inom särskilda ämnen snarare än hela vetenskapsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av inriktning på forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsekvenserna av obalansen i medelstilldelning mellan olika vetenskapsområden skall utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i särskild ordning se över hur humaniora och utbildningsvetenskap har utvecklats. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten till effektiviserad samordning mellan forskningsinstituten, liksom statens låga ekonomiska deltagande i institutsforskningen. Vetenskaplig forskning är en viktig förutsättning för det goda samhället. Den nya kunskapen ska förvaltas och användas både för individens väl och samhällets hållbara utveckling. Vi kristdemokrater är måna om forskningens kvalitet och frihet och vill främja vetenskap och vetenskapliga framsteg. Det måste dock ske inom etiska ramar där människans unika värde och värdighet står i centrum. Vetenskap och forskning får inte underminera människovärdet, inte vara diskriminerande och inte begränsa människors frihet eller kränka människors integritet. Det är inte rätt att forska på vad som helst, hur som helst och när som helst. De politiska organen har att ange ramar och övergripande regelverk genom att i första hand stifta lagar. Vetenskapssamhället har att med stor självständighet ange riktning för forskning och utveckling i harmoni med samhällets värdegrund. Det finns en rad styrande internationella deklarationer och konventioner, som har forskningens frihet och en humanistisk och människosyn som fundament. Fri forskning i betydelsen utan etiska ramar och utan respekt för grundläggande värden är inte enbart värde-lös utan farlig för mänskligheten. Forskning i syfte att utveckla nya kunskaper och metoder och fördjupa gamla kunskaper och forskningsmetoder måste vägas mot varje människas rätt till skydd för sin integritet. I avvägningen mellan forskningskravet och kravet på individens skydd har forskningsetiken en allt viktigare roll att spela. För att ska kunna bevara och utveckla sin position som framträdande forskningsnation krävs engagerade och kompetenta forskare i tillräckligt antal. För att uppnå detta måste goda villkor skapas för forskning och forskare. Näringslivet kommer efter hand att ställa allt högre krav på forskarutbildade medarbetare. Stora förestående pensionsavgångar ökar ytterligare behovet av yngre medarbetare med lång och kvalificerad högskoleutbildning. För att tillgodose denna ökade efterfrågan krävs att vi har en attraktiv forskarutbildning så att fler studenter väljer forskarutbildning. En viktig förutsättning bland flera andra är att förbättra möjligheterna att förena familjebildning och forskarutbildning. Antalet forskarstuderande, men framför allt kvaliteten på forskarutbildningen, är avgörande för svensk forskning. fullföljer endast en femtedel av doktoranderna i samhällsvetenskapliga ämnen sina studier. Doktorandspegeln har påvisat omfattande kvalitetsbrister i speciellt handledning av svenska doktorander. Kombinationen av en omfattande expansion av grundutbildningen och en samtidig minskning av de samlade anslagen för forskning har i dubbel grad tunnat ut resurstätheten i det svenska systemet för högre utbildning och forskning. Målet att fördubbla antalet forskare i landet kräver ett tydligt besked från till lärosätena att det långsiktiga åtagandet också gäller kvaliteten. (2003:26) Forskarhandledning Möte med vandrare och medvandrare på vetenskapens vägar är ett viktigt bidrag till kunskapen om forskarstuderandes situation. Undersökningen visar att en majoritet av doktoranderna upplevde forskningsarbetet som intressant och att de också tyckte att deras huvudhandledare visade stort intresse för deras forskning. Trots detta menade drygt var fjärde kvinna och var femte man att de med den erfarenhet de har inte eller knappast inte skulle ha påbörjat forskarutbildningen. Olika problem har identifierats under utbildningen och en av de vanligaste anledningarna till att doktoranderna övervägt att ge upp sina studier handlade just om problem i handledningsrelationen. En stor del av doktoranderna uppger att handledaren i ringa utsträckning visat intresse för deras studier (), gett konstruktiv kritik på deras forskningsarbete () eller diskuterat metodfrågor () och teori () med dem. En mycket stor andel () har inte fått den handledning de hade önskat sig och fler än var fjärde doktorand uppger att brister i handledningen varit till hinder i forskningsarbetet. vill satsa 100 miljoner mer än regeringen på forskarutbildning och forskning, bland annat för att förbättra kvaliteten i utbytet mellan forskarstuderande och handledare. Det är glädjande att förslag om att doktorera parallellt med arbete vunnit gehör. Positivt är också att deltidsarbete utanför lärosätet ska vara möjligt för forskarstuderande och doktorander som därigenom kan bibehålla en del av sin ordinarie tjänst. Vi anser dock att forskarstuderande som forskar på deltid också ska ha rätt till forskarstudier på heltid, om och när de så önskar. I 2003:22 R bearbetas jämställdhetsfrågorna i högskolan utifrån 8 områden. Genusforskning: allmänt, övergripande dokument Övergripande utbildningsplanering inkl. jämställdhetsplaner Pedagogik och pedagogisk metodik Rekrytering och anställning: forskare, forskarstuderande, personal Rekrytering och studiesituation: grundutbildning Högskolan har överlag lång väg kvar att vandra när det gäller jämställdhet. Ur perspektivet av kunskapsutveckling förlorar mans- eller kvinnodominerade student-, lärar- och forskargrupper infallsvinklar till problembeskrivningar och lösningar. En könsberoende, liksom varje annan osaklig, begränsning av rekryteringsbasen innebär ett stort resursslöseri som allvarligt försvagar den svenska forskningens utveckling och kvalitet. Jämställdhet är också en fråga om erkännande och basal rättvisa i den högre utbildningen. Av detta skäl anser att det är viktigt att med stor målmedvetenhet systematiskt åtgärda högskolans bristande jämställdhet. Det måste, för att nämna ett enda exempel, göras enkelt att göra studieuppehåll för barnledighet. Lärosätena måste också ta ansvar för att de som styr högskolelärarna är väl förtrogna med jämställdhetsfrågor och genusperspektiv. Hälften av doktoranderna anger att de i någon grad särbehandlats på grund av kön. Kvinnliga doktorander uppfattar sin studiesituation som mer utsatt än vad manliga doktorander gör. Dialogen med handledare fungerar inte lika bra som för männen, kvinnorna känner sig mindre accepterade av forskarkollektivet, och studiemiljön känns mindre positiv. Det är därför viktigt att särskilt se över situationen för kvinnliga forskare. Alla former av sexuella trakasserier måste kraftfullt beivras. 4.2 Finansiering av forskarutbildning Inom högskolorna och universiteten har av de som går forskarutbildningen anställning som doktorand vid en institution, de flesta på heltid. En annan finansiering är att doktoranden har ett annat avlönat arbete, ibland relaterat till forskarutbildningen. Ett mindre antal doktorander finansierar sina studier med stipendier, speciellt inledningsvis. Inom forskarutbildningen är stabila och långsiktiga finansieringsformer viktiga för att ge doktoranden en god grundtrygghet. Reglerna för finansiering måste vara tydliga så att doktoranden i förväg kan sätta sig in i den ekonomiska situation som väntar. Det är också viktigt att de finansieringssystem som finns är effektiva så att den tid som doktoranden måste använda för att söka forskningsmedel minimeras. Det är dags att riva upp den s.k. Tham-reformen, som innebär att hela forskarutbildningen måste vara finansierad för att en doktorand ska antas vid ett lärosäte. Detta krav har slagit hårt mot humaniora-samhällsvetenskap eftersom det är svårt att hitta finansiärer för sådan forskning. Små ämnen har svårt att hålla en hög akademisk nivå. En ökad flexibilitet kan med små medel generera kritisk forskningsmassa även för små ämnen. anser att reformen bör rivas upp. 4.3 Tiden efter forskarutbildningen doc.-tjänster som ger nyblivna doktorer möjlighet att skaffa sig ytterligare erfarenhet som forskare är ett angeläget utvecklingsområde. Vanligast är att man gör sin post. Inget fel i det, men drivkraften bör inte vara en inhemsk bristsituation, utan en strävan efter utbyte och kvalitet. Övervägande delen av post. doc. finansieras med stipendier vilket innebär att forskaren ställs utanför socialförsäkringssystemet. Omkring en fjärdedel av dem som disputerar går vidare på någon form av post. doc. Ett fåtal doktorer utför sin post. doc. vid ett svenskt lärosäte genom anställning som forskarassistent under som längst . Man har störst chans att få en sådan anställning om man har avlagt examen högst före ansökningstidens utgång. Undantag medges om man kan åberopa särskilda skäl. menar att möjligheten till en post. doc.-period måste öka. 5.1 Med lärosätet som utgångspunkt Forskningens basala finansiering utgörs av fakultetsanslagen. Tillräckliga basresurser för att upprätthålla och utveckla hög vetenskaplig kompetens ska gå direkt till lärosätena. Varje lärosäte ska självt ansvara för intern fördelning av denna basresurs, som måste överstiga en kritisk gräns. Den statsfinansiella situationen medger inte någon jämn fördelning av forskningsresurserna över lärosätena. Dagens situation med ansökan om forskningsmedel i konkurrens skapar kortsiktiga lösningar och konsumerar orimligt mycket av dyrbar forskartid på lärosätena. Det är nödvändigt av kvalitetsskäl att behålla konkurrens, men basfinansieringen som andel av resurserna måste öka för att trygga en långsiktig finansiering av grundforskning. anslår därför mer än regeringen på forskning och forskarutbildning. menar att det är viktigt att det finns en balans mellan extern konkurrens och mera långsiktig basfinansiering. Med en någorlunda trygg bas kan de medel som forskningsråd och stiftelser förvaltar användas för den högkvalitativa grundforskning inom skilda områden som de är till för att stödja. Forskning och utveckling (FoU) utförs inom många olika organisationer, företag och myndigheter. Mätt i pengar finns närmare tre fjärdedelar av svensk FoU inom näringslivet. Den är framför allt koncentrerad till industriföretag inom branscher som transportmedels-, produkt- och läkemedelsindustri. Forskningen inom dessa företag består i hög grad av utvecklingsarbete medan grundläggande och tillämpad forskning utgör en mindre del. och högskolor är förhållandet det omvända. Här utgör grundforskning och tillämpad forskning den övervägande delen. Staten utför även viss forskning inom statliga organisationer och myndigheter som till exempel Sida, och . Vi menar att det är rimligt att offentliga verksamheter tar ett eget ansvar för kunskapsuppbyggnad och forskning inom sina områden, på samma sätt som näringslivet måste ta ansvar för sitt behov. Staten har också ett ansvar för att forskningsinstituten ges en tillräcklig finansiell bas för sin värdefulla verksamhet. Universiteten har varit dominerande inom svensk forskning. har dock allt större satsningar gjorts för att skapa forskningsmiljöer också vid yngre högskolor som tilldelats så kallade vetenskapsområden. Den forskning som vuxit fram vid flera av dessa yngre lärosäten har haft en fruktsam samverkan med det omgivande samhället. Det finns här anledning att påpeka att samverkan, som termen indikerar, just innebär ett ömsesidigt ansvar, också avseende det finansiella ansvaret. Det ligger en stor risk i att uppdragsforskning starkt begränsar fakulteternas frihet genom att basfinansieringen tas i anspråk i allt för hög grad, genom krav på medfinansiering så att de egna resurserna intecknas. ser positivt på att universitet och högskolor profilerar sig genom utveckling av hög vetenskaplig kompetens inom valda vetenskapsområden. Vi betraktar det som en nödvändighet i de flesta fall. På så sätt kan man utveckla kvaliteten genom rekrytering och allianser. hindrar finansiella situation en fortsatt snabbkonvertering av högskolor till universitet med fullt utbyggda forskningsresurser inom flera vetenskapsområden. Den framkomliga vägen är profilering med fördjupad forskning inom profilområden. Man bör överväga möjligheten att i vissa fall ge statliga forskningsmedel för profilering inom särskilda ämnen snarare än hela vetenskapsområden. Genom smalare satsningar kan en högskola nå kritisk forskningsmassa inom sitt specialområde. I övriga ämnen på högskolorna bör man samverka med andra lärosäten för att garantera lärarna forskningsmöjligheter och för att upprätthålla kvaliteten. 5.3 Forskningen ska komma samhället till del Det är angeläget att utveckla metoder för att presentera forskningsresultat för den intresserade allmänheten i lättillgängligt skick. Ett bra exempel är att , som har till uppgift att informera om svensk forskning, har startat Internetsajten där forskningsresultat presenteras på ett lättförståeligt sätt. Att t ex göra kunskap om teknik tillgänglig för människor öppnar möjligheter för allmänt deltagande i diskussion och beslut i ett komplicerat samhälle. Information till olika målgrupper med avpassat innehåll är ett sätt att göra forskningsresultaten mer tillgängliga och därmed förbättra kommunikationen mellan forskare och allmänhet. En hög ambition med uppsökande attityd hos lärosätena för att förmedla relevant forskning till näringsliv och offentlig verksamhet är av största betydelse. Inte minst viktigt är det att forskningsrön av avgörande betydelse för en god samhällsutveckling når fram till beslutsfattare och ger dem ett bättre underlag för sina ställningstaganden. anser att det är angeläget att vidareutveckla formerna för forskningsinformation. I utgör FoU av BNP. Den övervägande delen av forskningsresurserna kommer från näringslivet som kraftigt reducerat sina FoU-satsningar både i egen regi och i uppdragsforskning vid universiteten. De kraftiga börsfallen har drabbat grundforskningen hårt. Forskaren hade nästan dubbelt så god finansiering per person som . Det har skett en viss tillväxt i volym och en försvagning i kvalitet. Finansieringsbehovet är stort och regeringen tycks inte ha insett problemens vidd för att i rimlig utsträckning kompensera bortfallet. Frågan är om på grund av Socialdemokraternas förda politik kan bevara positionen som en framstående forskningsnation. Vid genomgång av statistik som bygger på 8 000 vetenskapliga tidskrifter finner man att svenska forskare inte citeras lika ofta som . Tendensen är tydlig och vi bör ta det som en varningssignal, ett tecken på att svensk forskning håller på att tappa mark. För vissa enskilda anslag kan regeringen redovisa en liten nominell ökning. Men det är främst inom tillämpad försvarsforskning och annan tillämpad forskning som den ökningen sker. Den sker inte inom grundforskningen som är grunden för vår framtida försörjning och välfärd. har tidigare påtalat tillkortakommanden när det gäller exempelvis den patientnära medicinska forskningen som blivit styvmoderligt behandlad under en lång rad år. Forskningen vid lärosätena finansieras av fakultetsanslag och centrala anslag från olika forskningsråd samt extern uppdragsforskning. anser att det är viktigt att se till att lärosätena själva har en god finansiering för forskning inom olika vetenskapsområden. Vi vill se en forskningsfinansiering som utgår från att fakultetsanslagen ska klara kärnkompetensen inom varje vetenskapsområde och därmed också minska risken att stora delar av den fristående finansieringen går till administration och overhead-kostnader. 6.1 Ökning av forskningsanslagen Den stora expansionen av grundutbildningen som skett 19972003 har lett till att resurserna till forskningsanknytning av utbildningen minskat relativt sett. En möjlig väg att garantera forskningsanknytningen av all grundutbildning är den lärarpeng en forskningsresurs som läggs till studentpengen som , , har föreslagit. Därmed ges nämligen vid utbyggnad av grundutbildningen automatiskt erforderliga resurser för uppbyggnad och vidmakthållande av lärarnas kompetens, såväl relevant vetenskaplig kompetens som annan kompetens. Överföringen från forskningsanslagen till grundutbildningsanslagen kan inte göras utan närmare analys av förhållandena vid resp. lärosäte. Lärarnas möjligheter till fakultetsfinansierad forskning varierar nämligen starkt mellan lärosätena och mellan olika ämnen. En utgångspunkt vid utformningen av ett sådant system är dock att lärarpengen bör vara så stor att den möjliggör en finansiering av forskning och annan kompetensutveckling under en tredjedel av varje högskolelärares arbetstid. För de konstnärliga utbildningarna bör påslag på studentpengen göras för konstnärligt utvecklingsarbete. efterlyser konkreta åtgärder för forskningsanknytning i den kommande forskningspropositionen. 6.2 Privat finansierad forskning Större delen av den privatfinansierade forskningen utförs av större industriföretag inom till exempel läkemedels- och transportmedelsindustrin. Företagen utför betydande delar av sina forskningsinsatser inom företaget med egna forskare. De bekostar även vissa forskningsuppdrag inom högskolor och universitet. Vid sidan om företag som forskningsfinansiärer finns även ett antal privata stiftelser och akademier som står för betydande bidrag till det svenska forskarsamhället. Som exempel kan nämnas , och Cancerfonden. anser att det är viktigt att den privat finansierade forskningen värnas, eftersom den offentliga sektorn inte ensam kan försvara position som en forskningsledande nation. Det är därför viktigt att även de statliga lärosätenas möjligheter att utöka sina forskningsanslag med privata medel underlättas. Den viktigaste rollen för forskningsinstituten är samspel i FoU mellan industri, institut och högskola. Syftet med forskningsinstituten är att öka industrins konkurrenskraft. Den del av högskolans tredje uppgift som handlar om att kommunicera forskningsresultat kan med fördel lösas genom en nära samverkan med industriforskningsinstituten. Inte minst kan små och medelstora företag komma i kontakt med högskolans verksamhet och forskning via instituten. Instituten finansieras till två tredjedelar av enskilda företag. Staten svarar för en viktig tredjedel, eller , bland annat via . Institutssektorn i det svenska FoU-systemet är underdimensionerad i jämförelse med flera viktiga konkurrentländer. Forskningssystemets möjligheter att tillgodose det svenska näringslivets behov är därför begränsade. Detta trots att de 30-tal instituten är en väsentlig aktör med 2 000 kvalificerade forskare med tusentals företag i sina kontaktnät. Ett av problemen med den nuvarande institutsstrukturen är att samordningen för forskningsanslagsansökningar inte fungerar. En industri kan få motta erbjudanden om att delta i viss forskning, för att strax efter också få erbjudande att delta i ett annat instituts forskning. konstaterar att det finns möjligheter till effektivisering. Vi vill också fästa uppmärksamheten på statens låga ekonomiska deltagande i institutsforskningen. 6.4 Prioritering av forskningssatsningar Staten styr både hur de anslag som ges direkt till lärosätena och de till vetenskapsråden ska fördelas mellan olika vetenskapsområden. Det har länge funnits en tydlig uppdelning där de tekniska och naturvetenskapliga vetenskapsområdena fått större delen av statens resurser. Forskning som ställer frågor kring människan, hennes väsen, hennes handlingar och hennes förhållande till omvärlden anser vi vara av avgörande betydelse för samhällsutvecklingen, även om dess värde ofta är svårt att mäta i kortsiktiga ekonomiska termer. Kunskap inom humaniora är resonansbotten till vårt samhälles värdegrund. Vi har därför svårt att acceptera en resursfördelning som så ensidigt premierar forskning inom teknik och naturvetenskap. Ett exempel på regeringens fördelningspolitik är fördelningen av resurserna i . går till naturvetenskap och teknik till humaniora och samhällsvetenskap och Även om anslaget till natur- och teknikvetenskap också ska täcka betydande kostnader för infrastruktur, årsavgiften till m.m. kan inte acceptera fördelningen. Vi vill därför ha en bättre fördelning av resurserna med en förhållandevis större fördelning till humaniora, medicin och utbildningsvetenskap. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen har svårt att söka och få externa medel. Den behöver en större statlig finansiering. Den medicinska forskningen är också eftersatt. Även här ser vi exempel på regeringens premiering av teknisk och naturvetenskaplig forskning medan mer patientnära forskning sätts på undantag. Den medicinska forskningen har fått en allt lägre andel av forskningsanslagen och har därmed förlorat delar av den vetenskapliga miljö som sträcker sig från grundforskning till klinisk forskning. Det är vi starkt kritiska till. Regeringen har givit medel för utbildningsvetenskaplig forskning . För att fördela dessa medel har en särskild utbildningsvetenskaplig kommitté bildats inom . Avsikten med denna satsning är att främja forskning om kunskap och lärande i olika sammanhang och i skilda former. är den utbildningsvetenskapliga forskningen eftersatt. Som ett exempel kan nämnas att vid ett av våra universitet är relationen i anslag mellan forskning och grundutbildning för lärarutbildningen ett till tio. För samhällsvetenskap är den fyra till sex och för övriga utbildningar ungefär ett till ett. Det är angeläget att utbildningsvetenskapen även fortsättningsvis stöds i sin utveckling genom ett särskilt uppdrag till . För att möjliggöra forskning kring samspelet mellan människan och tekniken krävs en ökad grad av samverkan. Samarbeten över ämnesgränser måste därför premieras och den tvärvetenskapliga forskningen få en mer framträdande roll i svensk forskning och forskningspolitik. anser att konsekvenserna av obalansen i medelstilldelningen mellan olika vetenskapsområden ska utredas. 7 EU:s sjätte ramprogram EU:s sjätte ramprogram (FP6) startar och löper fram . Huvudsakligt fokus är att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet, (Area, ERA). Målet med ERA är att stärka hela forskning, utveckling och konkurrenskraft.