mot · GR02K414 · 2003-10-07 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för deltagande i folkomröstningar begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar av lagen om folkomröstningar och lagen om kommunala folkomröstningar i enlighet med vad i motionen anförs. Det finns en samfälld vilja från partier att utveckla ett deltagardemokratiskt . Grunden för detta är självklart att människor inte bara ska kunna säga sin mening i allmänna val, utan också aktivt delta i samhällsdialogen mellan valen. Det har genomförts ett betydande utvecklingsarbete i syfte att hitta nya former för denna dialog mellan valen. Så har försök med rådslag, öppna sammanträden, demokrati m m sett dagens ljus och detta skulle också uppmuntras enligt beslut med anledning av Demokrati för ett nytt sekel. I samband med den stora drevs även Ungdomens demokratiutredning. Den sistnämnda pekade bl a på vikten av att ungdomars röst blir hörd och tagen på allvar. De föreslog bl a mot den bakgrunden en sänkt rösträttsålder för att ungdomars engagemang och vilja att påverka inte skulle stanna vid ungdomsråd och skolval. Detta förslag har dock inte ännu vunnit stöd i den allmänna debatten, även om jag personligen ser att det finns klara fördelar med förslaget. I ett första steg skulle vi välkomna en sänkt rösträttsålder till i val till kommuner, landsting och regioner. Kommunerna har historiskt varit den enhet där människor haft möjlighet att delta i beslut kring gemensamma angelägenheter. Kommunerna har varit centrum för lokalpolitikens utveckling, även om dess verksamhetsformer varierat och inte alltid rubricerats som kommun. Närheten mellan människor som berörs av de gemensamma besluten på den lokala nivån, gör att man här lättare kan finna väl avpassade lösningar på olika frågor. Detta gör att lösningarna ser olika ut, men det gör även verkligheten. Kommunerna som får möjligheter att lyssna och samtala lokalt och inte måste följa direktiv från ovan, blir en spännande utvecklingskraft. En kraft att ta vara på och bejaka. Det är inte alls förvånande att det var i kommunerna som kvinnorna först fick sin rösträtt och rätt att inneha politiska uppdrag. Kommunerna var föregångare när den allmänna rösträtten vann terräng. Kommunerna har också varit föregångare när det gäller att ge ickemedborgare rösträtt. Det är genom ett starkt självstyre och ett brett deltagande som vår demokrati får en god grogrund, som en bra jordmån skapas. Det borde vara hög tid att ta nästa steg och ta vara på de möjligheter som finns att bredda dialogen med alla ungdomar. I såväl grundskola som gymnasieskola ges ungdomarna ofta goda möjligheter att komma i kontakt med den lokala politiken, dels genom skolan i sig, dels genom att man som ung möter mångfalden i den kommunala verksamheten och vill påverka. I många fall finns också goda möjligheter att inhämta kunskap om den lokala politiken, både inför valet och däremellan. Vid det senaste allmänna valet genomfördes en stor kampanj på temat Ungt val och arrangeras skolval i de flesta skolor. Där sätts enbart fokus på riksdagsvalet som ungdomar har stort intresse för hur den nära miljön formas i kommuner, landsting och regioner. Även om vi skulle välkomna en sänkt rösträttsålder kan jag konstatera att det saknas majoritet för detta förslag. Frågan är om detsamma gäller ifråga om folkomröstningar? Möjligheten att anordna rådgivande folkomröstning regleras i såväl lag om folkomröstning som i lag om kommunala folkomröstningar. I båda dessa begränsas kretsen med rösträtt till dem som senast för folkomröstningen fyller . Härigenom stängs möjligheten för såväl kommuner, landsting som riksdag att medge yngre att delta. I den senaste folkomröstningen om EMU avslogs således krav på att vidga kretsen röstberättigade med hänvisning till gällande lag. I kommunala folkomröstningar som genomfördes tvingades kommuner som ville ge unga rösträtt att ordna särskilda omröstningar istället för att ge dem tillgång till vallokalerna. I kommun genomfördes sålunda ett skolval med den fråga som ställdes i den lokala folkomröstningen som trots särskilda omständigheter visade på ett stort intresse. Med lagens nuvarande utformning skapas ett tydligt utanförskap för ungdomarna även om man lokalt vill ge rösträtt på lika villkor. Oaktat vad man anser om en sänkt rösträttsålder vid allmänna val, bör ändringar göras i folkomröstningslagarna för att åtminstone möjliggöra för såväl kommuner och landsting som riksdag att i särskild ordning fatta beslut om att vidga kretsen röstberättigade vid folkomröstning till dem som senast på valdagen fyller . I första hand bör dock rösträtten vid rådgivande folkomröstningar sänkas till att gälla för alla som i övrigt fyller villkoren och som senast på valdagen fyller . Regeringen bör återkomma med förslag i denna del.