ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K383 · 2003-10-07 00:00:00 — Sekretess vid förundersökning m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av sekretesslagens bestämmelser vid förundersökningar och i samband med rättegångar. I JuU:7 /03:s beskrivs regelverket för sekretess vid förundersökning och i rättegångssammanhang på följande sätt: Om det vid en domstolsförhandling inom stängda dörrar har förebringats sekretessbelagda uppgifter kan förordnas om s.k. yppandeförbud (5 kap. 4 § ). Ett sådant förbud innebär att berörda parter blir bundna av en särskild tystnadsplikt. De är därefter skyldiga att iaktta sekretess gällande de sekretessbelagda uppgifter som förebringats. Överträdelse av yppandeförbudet är straffsanktionerad (9 kap. 6 §). Det är rätten som fattar beslut om yppandeförbud. En motsvarande befogenhet har även förundersökningsledare vad gäller vad som förekommit vid förhör (23 kap. 10 § femte stycket ). För uppgifter i en förundersökning gäller inte sällan sekretess enligt 5 kap. 1 § och 9 kap. 17 § sekretesslagen. Förbudet mot yppande utgör en komplettering till sekretessbestämmelserna. Förbud kan riktas mot var och en som varit närvarande vid förhöret, även advokater. Försvarare kan dock inte åläggas tystnadsplikt i förhållande till sin huvudman. För uppgifter som omfattas av tystnadsplikten gäller inte meddelarfrihet (16 kap. 1 § 5 sekretesslagen). I samband med mordet på utrikesminister har det uppstått en debatt kring yppandeförbud och sekretessbestämmelser. Det som speciellt har ifrågasatts är läckage från förundersökningarna. Det har till och med gjorts gällande att i storlek omfattande s.k. tipspengar används för att få tillgång till information. En översyn av sekretesslagens bestämmelser på området är därför nödvändig. Den bör uppta sekretessförhållandena i samband med förundersökningar samt även i samband med rättegångar. Symmetrin i dessa sammanhang bör belysas i en sådan översyn. bör ge regeringen till känna behovet av en sådan översyn. Skånberg (kd)
mot · GR02K387 · 2003-10-07 00:00:00 — Betalning för bortfall av försäkringspremie tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för annan än arbetsgivare att betala in kompensation för bortfall av pensionspremie. När någon av alla de förtroendevalda som finns i vårt land tar ett uppdrag får han eller hon ett arvode fastställt av kommun- eller . Därutöver utbetalas en ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Denna ersättning skall kompensera för inkomstförluster som den förtroendevalde annars gör. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst innebär däremot inte att den som erhåller ersättningen får kompensation för bortfall av avtalspension. Enligt nuvarande regler är det endast arbetsgivaren som kan betala in till försäkringsbolaget. En kommun eller landsting kan inte ersätta uppdragstagaren för bortfall av försäkringspremie. Den utbetalning som görs betraktas som lön, och då krävs också skatt och arbetsgivaravgifter. Att inte kunna ersätta för bortfallet av pensionsinbetalningar innebär att en fritidspolitiker kan förlora större belopp i oinbetalda pensionspremier. Det behövs en lagändring för att ge rätt för annan än arbetsgivare att sätta in pengar på pensionskontot.
mot · GR02K391 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en oberoende revision. inrättades den nya, oberoende och grundlagsfästa revisionsmyndigheten: . Myndigheten är oberoende och svarar inför till skillnad från och revisorer som svarade inför regeringen. Hela idén med nyordningen är att den nya myndigheten bättre ska bevaka medborgarnas krav på att staten använder skattepengarna på ett effektivt sätt. Ett självklart nästa steg bör vara att införa en motsvarande oberoende revision också i kommuner och landsting. Under /99 fattade beslut om en skärpning av kommunallagens kapitel 9 gällande kommunrevisionen. Den nya ordningen innebär visserligen en viss förstärkning av den kommunala revisionen bl.a genom att de förtroendevalda revisorerna numera ska biträdas av sakkunniga. Dock kvarstår brister i systemet. I kommunerna är det enligt kommunallagen endast de förtroendevalda som är revisorer. Det är förtroendevalda som fattar beslut om verksamheten, och det är förtroendevalda som är revisorer och därmed avgör vad revisionsberättelsen skall innehålla. Enligt kommunallagen ska visserligen revisorerna biträdas av sakkunniga, men de avgör själva i vilken omfattning. De förtroendevalda revisorerna uppfyller naturligtvis inte heller kraven på oberoende. En oberoende och professionell revision är nödvändig även i kommunerna. har ett antal fall visat på nödvändigheten av en noggrann granskning av den kommunala verksamheten. Den kommunala verksamheten har vuxit i omfattning och det har blivit allt svårare för icke-professionella revisorer att fullgöra en revisionsuppgift som tillgodoser relevanta krav.
mot · GR02K392 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen efter en utvärdering återkommer till med förslag på lösningar för att åstadkomma en mer relevant process för andra steg i budgetbehandlingen. När för fastnade för rambudgetmodellen var tanken att det andra steget i budgetprocess skulle vara fyllt av flexibilitet och vitalitet. Resultatet har blivit ett system som innebär låsning och rigiditet. De goda föresatserna räckte inte. Problemen finns i detaljerna. Och så är det verkligen i det här fallet. Att både anslag och anslagsvillkor för ett helt utgiftsområde skall tas i ett enda klubbslag är förstås till gagn för en regering och speciellt för en minoritetsregering. Men det här rigida systemet minskar makt och innebär en nedgradering av det andra steget i budgetprocessen. Varje oppositionsparti vill i budgetbesluten visa upp sina helhetsbilder. Men skulle det i någon fråga finnas en majoritet för en viss justering inom utgiftsområdesramen så är den enda möjligheten att i alla andra frågor ställa upp bakom regeringsförslaget. I praktiken är därmed majoritetsbesluten ingen reell möjlighet. Systemet som sådant innebär att budgetprocessens andra steg för många ledamöter, och speciellt för oppositionens ledamöter, framstår som relativt meningslöst. och dess referensgrupp på området hade uppdraget att begrunda dessa frågeställningar, men av olika anledningar togs inga förslag till lösningar fram. bör besluta att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att utvärdera och föreslå lösningar för att åstadkomma en mer relevant process för andra steg i budgetbehandlingen. Skånberg (kd)
mot · GR02K393 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om överväganden för att i riksdagsordningen reglera statsministerns samråd med . Skyldigheten för regeringen enligt riksdagsordningen att informera och samråda med den gäller frågor som avses bli behandlade i ministerrådet. Någon skyldighet att samråda med nämnden inför möten med eller under regeringskonferenser är inte föreskriven i riksdagsordningen. En praxis med samrådsförfarande även i dessa fall har dock utvecklats. Bakgrunden till att någon skyldighet inte har föreskrivits om samråd inför möten i anges i förarbetena vara att vid dess möten främst fattas beslut i övergripande politiska frågor och att dessa beslut senare, om det behövs, får omsättas genom beslut i ministerrådet. Samarbetet i detta råd kan enligt förarbetena närmast beskrivas som mellanstatligt. Det kan dock främst med tanke på de politiska bindningar som uppstår i anses naturligt att skall ges information om den ståndpunkt skall inta i de frågor som skall avhandlas på kommande möten i detta råd. I rapporten från referensgrupp för arbete med EU-frågor hänvisas till uttalandena i förarbetena och påpekas att samråd med statsministern regelmässigt ägt rum i nämnden inför Europeiska rådets möten. Genom förslaget till konstitutionellt fördrag från EU:s framtidskonvent får en mer framträdande roll och kommer att i vissa fall bli beslutsfattande. Därmed är det rimligt att även statsministerns samråd med regleras i riksdagsordningen. Detta bör ges riksdagsstyrelsen till känna så att styrelsen kan överväga dessa förändringar. Skånberg (kd)
mot · GR02K394 · 2003-10-07 00:00:00 — Lagstöd för valfrihet i barnomsorgen begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning innebärande att kommunerna skall ha den generella rätten att fördela sina egenfinansierade barnomsorgssubventioner på ett rättvist sätt till varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och genomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för. Regeringsrätten har i tidigare beslut ansett (RÅ 1991 ref. 19) att den allmänt vedertagna grundsats när det gäller den kommunala kompetensen är, att en kommun inte utan stöd i lag eller författning får lämna understöd till enskilda personer. Bidrag som t.ex. vårdnadsersättning eller barnbidrag får således inte enligt Regeringsrätten lämnas av en kommun utan stöd i speciallagstiftning. Någon sådan lagstiftning finns enligt Regeringsrätten inte vad avser generella kommunala bidrag till barnfamiljer. gäller likställighetsprincipen generellt i den kommunala verksamheten. Det torde framstå som klart att mellan dessa principer råder det en konflikt. Nuvarande barnomsorgssubventioner från kommuner till föräldrar med barn i daghemsåldern gynnar ensidigt vissa barn. Det rimliga borde vara att kommunerna skall ha den generella rätten att fördela sina egna medel, dvs. den del som inte finansieras av staten, till barnomsorgssubventioner. Det bör kunna ske på ett rättvist sätt för varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och att genomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för. En sådan rätt ligger dessutom i linje med principen om den kommunala självstyrelsen. bör tillkännage för regeringen behovet av sådan lagstiftning. Skånberg (kd)
mot · GR02K395 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett rättsligt bindande diskrimineringsskydd i regeringsformen. Det behövs ett tydligt diskrimineringsskydd för människans integritet oberoende av religion, ålder, ras, hudfärg, kön, språk, sexuell identitet, genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller social ställning, funktionshinder, etnisk eller politisk tillhörighet. Detta skydd måste vara effektivt inte enbart i förhållande mellan den enskilde och det allmänna utan rättsstaten måste också tillförsäkra ett sådant skydd mellan enskilda. Grundlagens, det vill säga främst regeringsformens, grundläggande synsätt måste därför vidgas. Regeringsformen innehåller visst skydd mot diskriminering, t.ex. i RF 2:15 och 2:16 (lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung samt kön). Genom de grundlagsförändringar som genomfördes från har målsättningsstadgandena i RF 1:2 utvidgats, bl.a. med skrivningar om att det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. Sådana formuleringar blir opinionsbildande och är förstås viktiga i sig, men de kommer inte att kunna användas som rättslig grund i en rättslig process. Det är därför angeläget med skyddsregler i grundlagen som är rättsligt bindande och därmed också kan användas i rättsliga processer. I regeringsförklaringen har regeringen aviserat en totalöversyn av regeringsformen. Vid en sådan översyn bör det i motionen aktualiserade området också upptas till behandling. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (kd)
mot · GR02K397 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrad rösträttsgrund så att den som fyller under kalenderåret erhåller rösträtt vid val under detta år. I en tidigare ej behandlad motion från /03 har tagit upp några viktiga frågor kring vallagstiftningen. Här tillförs ytterligare aspekter som behöver belysas. anser att rösträtten bör vara kopplad till myndighetsåldern. får alla som senast valdagen fyllt rösta. tycker att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder ska finnas kvar. Det innebär också ett samband mellan rättigheter och skyldigheter. Den dagen man förvärvar nya rättigheter, förvärvar man nya skyldigheter. Detta är bra. Det är dock rimligt att tänka sig att de ungdomar som fyller som val hålls skulle kunna få ett undantag från den annars fasta principen. Ungdomar som är födda har i regel samma möjligheter att ta del av undervisning om konstitution, om politiska ideologier och partiväsende. Någon åtskillnad kunskapsmässigt finns således inte mellan de på året tidigt respektive sent födda. Anledningen till detta undantag är att konsekvenserna för några få ungdomar, de som fyller år efter tredje söndagen det år det är valår, blir att de tvingas vänta till innan de får rösta i de allmänna valen. I och med att mandatperioderna återgått till att bli fyraåriga blev också medelåldern för förstagångsväljaren högre. bör därför ge regeringen till känna behovet av en sådan lagändring. Skånberg (kd)
mot · GR02K4 · 2003-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om angelägenheten av att den gemensamma transportpolitiken tydligt lyfts fram i det vidare Europasamarbetet. Regeringens skrivelse förutsätter en god transportpolitik. Skrivelsen beskriver dock inte närmare regeringens viljeinriktning och ambition för det framtida Europasamarbetet på detta område. Gränsöverskridande transporter kommer att vara mycket viktiga i det nya regionalpolitiska perspektivet som följer med utvidgningen. Tillgängligheten till nya marknader för såväl medborgare som varor är ännu ett underskattat tillväxtområde. Europeiska kommissionen har i vitboken transportpolitiken : Vägval , beskrivit de problem som råder inom de europeiska transportsystemen. Överskuggande frågor gäller tilltagande trängsel, trafiktillväxt, bl a till följd av Europeiska unionens utvidgning, och behovet av att integrera transporterna i målet om en hållbar utveckling. Ett modernt transportsystem förutsätts sålunda vara hållbart från såväl ekonomisk och social synpunkt som från miljösynpunkt. Mot denna bakgrund anses en helhetsstrategi nödvändig, genom vilken även andra politikområden än transportpolitik inkluderas. Det är angeläget att en ny form av lagstiftning på gemenskapsnivå för transportsektorn utvecklas i likhet med vad som skett på andra områden såsom energi och telekommunikationer. Det råder en tilltagande obalans mellan skilda transportslag. Vägtrafikens och luftfartens framgångar leder till trängsel medan järnvägens och sjöfartens potential inte fullt ut utnyttjas. Det behövs en återupprättad balans mellan transportslagen. Målsättningen för de gränsöverskridande transporterna är viktiga att ta upp i den nya fördragstexten eftersom de är centrala för utvecklingen av den inre marknaden . Det behöver förtydligas vilka avgränsningar som bör göras av de frågor som faller under EU:s kompetens och de som lättare hanteras på nationell eller regional nivå. Regeringen bör sikta mot att få med skrivningar om en hög ambitionsnivå på trafiksäkerhetsområdet, vilket befrämjar människors hälsa, inte minst barn och trafiksäkerhet behöver uppmärksammas. EU bör även arbeta med att harmonisera regler för fondonsutrustning och en rättvisande prissättning inom transportområdet.
mot · GR02K401 · 2003-10-07 00:00:00 — Redovisning av skattemedel till hovstaten tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om öppen redovisning av alla medel som anslås till hovstaten. I där vi hyllar öppenheten och där alla myndigheter öppet redovisar vad pengarna används till är det en mycket föråldrad syn att inte hovet måste redovisa vad medlen de får av staten används till. Den nya bör göra en offentlig granskning av hovstatens räkenskaper, som sedan skall föreläggas . Det är svenska folkets rätt att kunna se vad våra skattepengar används till. Det har även framkommit att hovstaten ej heller behöver följa lagen om offentlig upphandling. Enligt vår mening bör hovet redovisa alla de bidrag de erhåller från staten samt även omfattas av lagen om offentlig upphandling.
mot · GR02K403 · 2003-10-07 00:00:00 — Pengars påverkan på allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra pengars inverkan på val och folkomröstningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en öppen redovisning av partiers och personvalskampanjers ekonomiska resurser i allmänna val och folkomröstningar, både nationellt och lokalt. Demokratin är det bästa sättet för oss människor att fatta gemensamma beslut, men demokratin är också det mest sårbara av alla statsskick. Demokratin måste ständigt värnas och vårdas. Varje ny generation måste se och möta de utmaningar som demokratin ställs inför. De grundläggande reglerna för hur vi människor fattar gemensamma beslut måste åtnjuta folkets förtroende. Reglerna kring valen måste kunna garantera valens demokratiska legitimitet. är i ett internationellt perspektiv avvikande såtillvida att vi saknar lagstiftning som reglerar pengars inflytande över våra allmänna val och folkomröstningar. Det är möjligt att det svenska valsystemets utformning bl.a. med proportionella val, i kombination med den hittillsvarande politiska kulturen, inneburit att olika politiska aktörers finansiella resurser haft en begränsad betydelse för valen och att därmed allmänhetens förtroende för valens legitimitet kunnat upprätthållas. Så också vårt valsystem, vår politiska kultur och människors förväntningar på demokratin. Folkomröstningen om införandet av euron visar tydligt behovet av ett nytt regelverk. På vilka sätt skall finansiell styrka tillåtas påverka allmänna val och folkomröstningar? Regeringen tillsatte en utredning som skulle följa upp hur partiernas överenskommelse om en offentlig redovisning av sina ekonomiska förehavanden sköts. Utredningen skulle följa allmänna val och göra internationella jämförelser. Utredningen skulle särskilt ägna personvalskandidaternas kampanjer uppmärksamhet. Utredningen beräknas bli klar . Utan att nu veta vilka slutsatser som utredningen kommer fram till menar vi att måste kunna ange en inriktning för den fortsatta behandlingen av dessa frågor. De hittillsvarande överenskommelserna har varit viktiga, men otillräckliga. I finns det långt mer än hundra partier, och bara riksdagspartierna har ingått överenskommelser om en öppen redovisning. Översynen om pengars inverkan på val måste omfatta alla val. Både allmänna val och folkomröstningar, på såväl nationell som lokal nivå. Det handlar om väljarnas insyn och förtroende för valen. om pengars inverkan på val måste diskuteras mer långtgående än vad hittillsvarande utredningar kommer att ge oss underlag för. Helt klart är att vi måste ställa upp regler som garanterar väljarnas insyn. Därutöver måste utredas om det finns anledning att ställa upp regler som begränsar den finansiella styrkans påverkan på valen. Den avslutade folkomröstningen om eurons införande visar nödvändigheten av att vi ser över den frågeställningen.
mot · GR02K405 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid brottsutredningar. Gång på gång läcker sekretessbelagda uppgifter ut från pågående förundersökningar hos polisen och kommer i tidningarna. Artiklarnas innehåll är inte menat att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i utredningen utan att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Läckandet leder inte sällan till att pressfotografer finns med vid gripanden. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Meddelarfriheten har sådan vikt att den oftast väger tyngre än de intressen som motiverar den sekretess som annars gäller, och det är viktigt och riktigt. innebär det faktum att hemliga uppgifter kan spridas genom medier att en brottsutredning kan komma att störas allvarligt och de poliser och åklagare som arbetar med utredningarna få allvarliga problem att utföra sitt arbete. Den fria debatten och den offentliga granskningen av dem som utövar inflytande är utmärkande för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna även kan uppmärksamma på omständigheter av känslig art. Den information som läcker från brottsutredningar är inte av den arten. finns undantag från meddelarfriheten. Dessa bör utvidgas att gälla alla uppgifter från pågående brottsutredningar. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid brottsutredningar göras.
mot · GR02K407 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av inkomstgarantin och visstidsförmånerna för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om inkomstgaranti. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad gäller tre- respektive fyraårsperioder. Som förtroendevald politiker har man ett ansvar att stå för värderingar som stämmer överens med den ideologi man företräder och även den grundsyn man som person omfattar. Det är angeläget att politiker inte ges förmåner som skiljer sig väsentligt från de regler som är gängse i samhället i övrigt. Vi anser därför att reglerna för inkomstgaranti efter avslutat riksdagsuppdrag bör ses över. Den tid som riksdagsledamot som avgör reglerna för inkomstgaranti bör vara indelad i 4-årsintervaller och inte som 3-årsintervaller. Reglerna är en kvarleva sedan mandatperioden var . Dessutom bör i övrigt reglerna för när inkomstgaranti ska utgå ses över. Med vetskapen om att behöver fler människor i arbete är det orimligt att en 50-åring som är fullt arbetsför ska kunna ha inkomstgaranti fram till den dag han eller hon fyller . Vi kan ha förståelse för att heltidspolitiker som på grund av sitt förtroendeuppdrag gått miste om en civil karriär och kan ha tappat i kompetens på sitt område måste få på sig att söka nytt arbete. En person med bakgrund som förtroendevald heltidspolitiker borde dock med sin erfarenhet och sitt breda kontaktnät vara intressant på arbetsmarknaden. Trovärdigheten gäller även gentemot företagarvärlden eftersom man från politiskt håll kraftfullt reagerat mot näringslivets svindlande fallskärmar. Egenpensionsförmåner och inkomstgaranti regleras i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. De regler som gäller baserar sig på 3-årsintervaller och haltar vad gäller den nya mandatperiodens längd. Ledamot som lämnar riksdagsuppdraget får en inkomstgaranti fr.o.m den tidpunkt arvodet upphör. Garantitidens längd och garantibeloppets storlek är beroende av ledamotens ålder och antalet riksdagsår. Ledamot som lämnar riksdagsuppdraget och har en sammanhängande tid på tre men inte sex i , får inkomstgaranti av ledamotsarvodet. jämställs den med inkomst av anställning. För en ledamot som lämnar riksdagsuppdraget och har en sammanhängande tid av minst sex gäller inkomstgarantin enligt följande: om ledamoten inte uppnått . om ledamoten uppnått 40 men inte . Till ingången av den månad då ledamoten fyller om ledamoten uppnått . Under det första garantiåret utgör inkomstgarantin av underlaget vid avgången. Övriga år från % beroende på antalet tjänsteår. De som var ledamöter och vid avgången fyllt har rätt att välja visstidspension enligt övergångsbestämmelser. Visstidspensionen betalas ut fram till 65-årsdagen då den byts ut mot ålderspension. Visstidspensionen utgör av ledamotsarvodet multiplicerat med antalet hela riksdagsår (högst ). Visstidspensionen kan komma att samordnas med inkomst från statlig anställning på så sätt att inkomsten reduceras med pensionsbeloppet.