ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju289 · 2003-10-07 00:00:00 — Ansvarsfördelningen vid större publika arrangemang tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av ansvarsfördelningen vid större publika arrangemang. Trots senare års diskussion om ansvaret vad gäller att garantera säkerheten vid större publika arrangemang har ansvarsfördelningen mellan samhället och arrangören inte klarats ut på ett tillfredsställande sätt. Många har sett polisiär medverkan vid exempelvis idrottsevenemang som ett naturligt inslag. Andra har sett insatsen som ett sätt för arrangören att komma ifrån det egna ansvaret och som ett övervältrande av kostnader på samhället. Detta som arrangören erhåller intäkter från publiken. har supportergruppers agerande vid exempelvis idrottsevenemang blivit omdiskuterat. Stora polisinsatser har krävts för att skapa trygghet vid arrangemangen. Trots detta har enskilda besökare och boende i närområdet drabbats. Stora samhälleliga kostnader och mänskligt lidande har blivit följden. Samhällets insatser för att skapa trygghet vid större publika arrangemang bör bestå. Dessa måste dock i högre utsträckning samordnas med arrangörens egna insatser och en gemensam riskbedömning. Denna samordning sker till viss del men bör även innehålla en ekonomisk bedömning där arrangörens ansvar måste inrymmas. Behovet av ett samlat grepp för att öka tryggheten till rimliga kostnader för samhället har ökat bland annat mot bakgrund av att föreningar organiserar sig i nya former och framväxten av exempelvis kriminella MC-klubbar. Regeringen bör därför skyndsamt utreda ansvarsfördelningen mellan arrangerande organisation och samhället.
mot · GR02Ju293 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte sammanföra alla tingsrätter i län. har i ett förslag till regeringen anfört att tingsrätterna i , och bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . föreslår vidare att tingsställen bör inrättas i och . Regeringen ställer sig i budgetpropositionen bakom detta förslag och skriver att sammanläggningen bör genomföras . län är långsträckt. Avståndet mellan och är , vilket innebär en restid med bil tur och retur. Till varje förhandling vid tingsställena måste, om förslaget genomförs, en domare och en notarie resa från . En del av arbetsveckan går på detta sätt åt till resande. Många remissinstanser har varit kritiska till förslaget och framhållit att inriktning mot en domstol per län av geografiska skäl inte är lämplig för läns del. Alternativet att tingsrätterna i och förs samman till en tingsrätt, som i så fall skulle få fem domare, har uppenbarligen avfärdats av regeringen. Försvaret av rättsstaten är statens främsta uppgift. har tidigare framhållit betydelsen av en lokalt förankrad dömande verksamhet. Därför bör förslaget om sammanläggning av de tre tingsrätterna i län avslås.
mot · GR02Ju295 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av drogfria fängelser. Att sitta i fängelse är ett straff. Man skall varken kunna supa eller knarka när man sitter inne. Narkotikan flödar ohejdat på landets anstalter. Våld mellan intagna, samt mellan intagna och kriminalvårdens personal är ofta förekommande. Detta är en skandal. Svensk kriminalvård fungerar ej. Kriminalvården har allt för länge präglats av inkompetens och allmänt tyckande. Just narkotika på fängelser är ett av de största problemen. För att komma till rätta med det föreslår jag inrättandet av så kallade trevliga fängelser. De intagna skall ges rätten att välja fängelseform. Låt varje intern själv få bestämma om denne vill låta sig drogtestas , i så fall på en trevlig anstalt, där permissioner och besök är tillåtna. Den som tycker drogtestet är integritetskränkande placeras på en anstalt med noll permissioner och besök bakom glasruta. Effekten torde bli drogfrihet på båda anstaltstyperna.
mot · GR02Ju296 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata fängelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en försöksverksamhet med två till tre privatiserade anstalter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning avseende kriminalvårdens inriktning. I det av Labour styrda liksom i bedrivs en del kriminalvård i privat regi. Det visar sig att såväl personal som intagna trivs betydligt bättre än vad som är fallet i vanliga, statligt drivna, fängelser. I , likväl som i vissa amerikanska delstater, är erfarenheterna så goda att flera privatdrivna fängelser planeras. I är kriminalvården en organisation stadd i förfall. Narkotikamissbruket inne på fängelserna är omfattande. Hot och våld för såväl intagna som personal hör till vardagen. Gängkriminaliteten har fått ordentligt fäste innanför murarna. Den vård och behandling som meddelas de intagna är ofta av tvivelaktig kvalitet. Meningsfulla utvärderingar av verksamheten saknas ofta. En av de få behandlingar som kan mätas efter frigivningen är tandvården, men har även den verksamheten minskat till att omfatta nästan enbart akutbehandlingar. Det är alltså hög tid att prova något nytt. En tänkbar modell skulle vara att lägga ut driften av två eller tre anstalter med olika inriktning och säkerhetsnivå till privata utförare. Privatiseringen måste givetvis föregås av en ordentlig upphandling. Vid en sådan upphandling tvingas och regeringen ta ställning till vilka mål verksamheten skall ha och vilket innehållet skall vara. En försöksverksamhet avseende två eller tre anstalter följd av en utvärdering och jämförelse av uppnådda resultat skulle kunna ge kriminalvården en nödnändig drogfri nytändning.
mot · GR02Ju297 · 2003-10-07 00:00:00 — begär hatt regeringen återkommer till med förslag om att lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster skall arbetas in i 6 kap. i enlighet med vad som föreslås sexualbrottskommittés betänkande Sexualbrotten (SOU 2001:14 så att därmed generella regler om förverkande av pengar som har överlämnats vid köp av sexuella tjänster kan gälla. I är det möjligt att få f-skattsedel för prostitutionsverksamhet. Ändå har beslutat att kriminalisera köp av sexuella tjänster. I har vi valt att kriminalisera köparen av sexuella tjänster men inte säljaren. På detta sätt har vi, utan att ytterligare skuldbelägga de ofta mycket utsatta personer som ägnar sig åt prostitution, tydligt markerat vårt avståndstagande från det utnyttjande av någon annans svagare ställning som köp av sexuella tjänster innebär. Att vi valt denna lösning medför att den prostituerade får behålla sina inkomster från prostitutionen. Skattelagstiftningen innebär i princip att inkomster som inte förverkas och som inte heller är skattebefriade, skall beskattas. som yttrat sig över ett fall där en kvinna i fått f-skattesedel för prostitutionsverksamhet menar att för att pengarna ska kunna betraktas som olagliga krävs att sexköparen tas på bar gärning i varje enskilt fall. Man hänvisar till ett rättsfall som prövades av Regeringsrätten 1982. Det var dock innan lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster tillkommit. Säljaren levererar en verksamhet som ur skattesynpunkt betraktas som vit trots att det handlar om samma verksamhet som betraktas som svart från köparens horisont. Det är naturligtvis dubbelmoral att man kan tjäna pengar på en verksamhet som är olaglig, skatta för den och få pensionspoäng för den. Om köp av sexuella tjänster ingick i skulle aktiviteten som sådan bli ett brott och då skulle inkomster från denna typ av tjänst förverkas, inte beskattas. Då skulle inte prostitutionsverksamhet erhålla F-skattsedel eftersom verksamheten skulle betraktas som brottslig. Inkomster från brott skall förverkas, inte beskattas. I betänkandet Sexualbrotten (SOU 2001:14) har sexualbrottskommitté bland annat föreslagit att lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster skall arbetas in i 6 kap. Detta förslag aktualiserar bland annat frågan om generella regler om förverkande bör gälla även för pengar som har överlämnats vid köp av sexuella tjänster. har förslagen legat på Justitedepatementet utan att något hänt.
mot · GR02Ju298 · 2003-10-07 00:00:00 — Återinrättande av ett häkte i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att återinrätta ett häkte i . finns något häkte i . Närmaste häkte finns numera i . Nedläggningen av häktet i har medfört omfattande försämringar, såväl i form av försämrad rättssäkerhet som i form av fördyringar. Detta har bland annat konstaterats i en rapport från revisorer. För den som häktas blir rättssäkerheten sämre, eftersom de hamnar på långt avstånd från såväl sina advokater som från den utredande polisen. Merkostnaderna blir också avsevärda på grund av de långa transporterna. Enligt i kan de uppskattas till mer än utöver kostnaderna för häktet. utreder Kriminalvårdsstyrelen behovet av häktesplatser i och . Behovet är ytterligare 15-20 platser i området. Det naturliga är i detta läge att på nytt inrätta ett häkte i . Där finns dessutom möjligheten att samordna verksamheten med polisens behov av arrest, kriminalvårdens frivård och den tillnyktringsverksamhet som . Mot denna bakgrund bör ges i uppdrag att utreda en nybyggnad av ett häkte i .
mot · GR02Ju300 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättningen höjs i paritet med andra ersättningar för förtroendemannauppdrag. De flesta som ställs inför domstol är , men medelåldern hos nämndemännen är . I stadgas att nämndemännen skall ha en allsidig sammansättning som speglar samhällsstrukturen. Men det är inte bara yngre människor som saknas, det är dessutom alldeles för få invandrare och kvinnor bland lekmannadomarna. Medborgarna som tjänstgör som nämndemän, skall ha stor eloge för den samhällsinsats de utför. Det är naturligtvis inte deras insatser som är problemet. Problemet är att de yngre inte har tid eller lust att ta vid. Kan ersättningen för uppdraget bidraga till att rekryteringen av yngre nämndemän är svår? En nämndeman får per sammanträdesdag. Går han/hon miste om en arbetsinkomst, så blir de dessutom kompenserade för det. Men det innebär att ersättningen för nämndemannauppdraget är betydligt lägre än för andra förtroendeuppdrag och det försvårar troligen rekrytering av yngre, förvärvsarbetande personer.
mot · GR02Ju303 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökat statligt ansvar för fullföljande av kontraktsvård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att överföra kostnadsansvaret för personer som dömts till skyddstillsyn med behandlingsplan, s.k. kontraktsvård, till kriminalvården. Många personer som döms för brott i har ett missbruk i bagaget. För att kunna komma tillrätta med kriminaliteten krävs också att man kommer tillrätta med missbruket. finns det möjlighet att döma en tilltalad med missbruksproblem till skyddstillsyn med behandlingsplan s.k. kontraktsvård. Kontraktsvården är ofta en bra påföljd för missbrukare, som ofta vid tiden för lagföring är motiverad att göra någonting åt sitt missbruk. Från samhällets sida ger kontaktsvården den möjlighet till påtryckning som ofta krävs för att missbrukaren verkligen skall fullfölja sin behandling. Kommunerna har det grundläggande ansvaret för missbruksvården i . För att en tilltalad skall kunna dömas till kontraktsvård krävs att berörd kommun skriver på en ansvarsförbindelse, som täcker behandlingskostnaderna, utöver vad staten svarar för inom ramen för kriminalvården. Denna ordning fungerar inte bra, då det dels ofta inte är möjligt att få fram en ansvarsförbindelse från kommunen som finns mellan det att den tilltalade anhålls till dess att han döms i tingsrätten . Denna tid är ofta inte längre än . Det kan då bli nödvändigt att överklaga till hovrätten, så att praktiska möjligheter ges för att få fram en ansvarsförbindelse. Ett sådant förfarande medför extra kostnader för staten genom onödiga och fördyrade rättegångskostnader. Vidare innebär kontaktsvården betydande kostnader för framförallt mindre kommuner. Det finns exempel på där kostnaderna för en person, som döms till kontraktsvård, belastar närmare hälften av kommunens budgeterade kostnader för sluten missbruksvård. För att komma tillrätta med dessa problem anser jag att regeringen bör ta initiativ till en utredning, hur ett överförande av hela kostnaden för kontraktsvården till kriminalvården skall kunna genomföras. Vård och behandling för missbruksrelaterad kriminalitet bör rimligtvis ligga inom kriminalvårdens ansvarsområde.
mot · GR02Ju304 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av Insiderstrafflagen (2000:1086) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av insiderstrafflagen (2000:1086). Att värdepappersmarknad fungerar är av stor betydelse för förtroendet för hela marknadsekonomin. En välfungerande värdepappersmarknad förutsätter att de som har en närmare insyn i olika bolag, inte utnyttjar den information de erhållit för egen , innan markanden har fått samma information. Den nu aktuella lagen har funnits och värdepappersmarknaden har utvecklats . Det finns därför skäl att göra en översyn av lagen i sin helhet. Ett problem som uppmärksammats från rättsvårdande myndigheter är att personer som misstänks för insiderbrott uppger att de har diskretionär förvaltning av sina värdepapper (ägaren överlåter ansvaret att sköta sina aktier till en bank eller annan fondförvaltare). Det blir då omöjligt för åklagaren att visa att den misstänkte har givit banken i uppdrag att köpa eller sälja vissa värdepapper, även om omständigheterna i övrigt talar för att den misstänkte utnyttjat den information han erhållit genom sin ställning i bolaget. En lösning på detta problem vore, att göra det straffbart att låta sådana värdepapper där ägaren omfattas av insiderlagen förvaltas diskretionärt. För att modernisera lagen och bl.a. komma till rätta med ovan angivna problem krävs en översyn av lagen.
mot · GR02Ju305 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av brister i lagstriftningen och dess tillämpning med avseende på våld mot kvinnor. Alla är överens om att våld mot kvinnor är ett särskilt allvarligt våldsbrott. Ansträngningarna har därför varit stora för att på alla sätt beivra dessa brott och att skapa ett tillräckligt skydd för kvinnor och barn. Trots detta kan vi konstatera att lagstiftningen och skyddet inte räcker. Alltför många lever alltjämt under daglig skräck och osäkerhet utan den personliga säkerhet som de flesta av oss tar för given. Det kan bero på att vår/lagstiftarens fantasi inte räcker till för att förstå vilka lagändringar som är nödvändiga. träder t.ex. en förändring av namnlagen i kraft. Den förändringen borde genomförts . Der kan också bero på att skyddade uppgifter läcker ut av omedvetenhet eller slarv eller på grund av en otillräcklig lagstiftning. Kvinnan och barnen tvingas då återigen byta bostadsort, skola och arbete. Det är inte svårt att förstå vad det kan betyda inte minst när det gäller att rycka upp barn från skola och kamratkrets för att börja på på nytt på okänd ort med nya lärare, nya kamrater och ny miljö. Detta tillkortakommande från samhällets sida kan också komma att förorsaka den enskilda kvinnan stora ekonomiska problem. Det är lätt att säga att skyddet kring kvinnor och barn som utsätts för våld i nära relationer inte får brista. Men det sker. Därför menar vi att lagen och dess tillämpning bör få en översyn och att regeringen återkommer till med förslag till åtgärder där lagstiftningen är otillräcklig.
mot · GR02Ju306 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rattfylleri. Rattfylleribrotten minskade men trenden har tyvärr åter vänt uppåt. räknar med att mellan av alla dödsolyckor i trafiken är förknippade med alkohol eller droger. Villkorlig dom blir en allt vanligare påföljd vid grovt rattfylleri medan fängelsedomarna minskar. Detta trots att det infördes en ny strängare lag 1994. Den innebar att gränsen för grovt rattfylleri sänktes från 1,5 till och att maximistraffet höjdes från fängelse till två . I förarbetena till lagstiftningen framgick att fängelse skulle vara normal påföljd. Annan påföljd skulle bara utdömas i undantagsfall. Det är viktigt att samhället ger tydliga signaler om att rattfylleri inte kan accepteras. Enligt de lagar som stiftats av riksdag och regering bör groft rattfylleri leda till fängelsestraff. Om verkligheten inte överensstämmer med gällande lagar bör lagstiftningen ses över så att den inte misstolkas.
mot · GR02Ju307 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av strängare straff för bärande av kniv. Våldet i samhället har ökat. Allt fler klär sig i kniv när man ska gå ut på stan för att ha kul. Tryggheten har minskat och anledningen många anger är att man måste kunna försvara sig om man blir överfallen anfallen. Det är förbjudet att bära kniv i , om den har en viss storlek. Det diskuteras dock på många håll om man ska totalförbjuda bärandet för att enklare komma åt innehavet. Straffen för bärande av kniv är låga och bör ses över för att få en bättre avskräckande verkan.
mot · GR02Ju308 · 2003-10-07 00:00:00 — DNA - prov på häktade och dömda personer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att DNA-prov rutinmässigt bör tas på personer som häktas och döms, på samma sätt som fingeravtryck. Teknikutvecklingen har öppnat nya oanade möjligheter för polisen att lösa fler brott. Detta förutsätter att de nya möjligheterna utnyttjas fullt ut. fick polisen nöja sig med att främst söka fingeravtryck på brottsplatsen i jakt på gärningsmannen. En brottsling med någorlunda framförhållning kunde lätt försvåra för polisen genom att använda handskar och torka bort eventuella fingeravtryck. öppnar sig nya möjligheter genom DNA-tekniken. Ett hårstrå, en droppe saliv eller ett mikroskopiskt hudfragment räcker för att en unik DNA-struktur ska kunna fastställas, och därmed möjliggöra identifiering av gärningsman. Det är ytterst svårt för en brottsling att undvika att lämna spår efter sig i form av saliv, hårstrån och hudpartiklar som kan efterlämna tillräckliga mängder DNA. I praktiken måste man ikläda sig en heltäckande gummidräkt för att vara på den säkra sidan. Problemet är dock att endast c:a 2 500 dömda brottslingar finns i polisens DNA-register. Det är bara de som dömts för de grövsta brotten som får sitt DNA lagrat i registret. Det innebär att polisen i de flesta fall famlar i blindo. Det är onödigt att DNA bara lagras för grova brottslingar. Fingeravtryck tas ju rutinmässigt redan i samband med normalt polisarbete. Samhällsintresset gör att DNA-register och fingeravtrycksregister bör jämställas. Integritetsskyddet för den enskilde är på intet sätt hotat. Det finns ett befintligt DNA-register som omges med stor sekretess. Att detta register utvidgas innebär ingen risk eftersom registret skyddas så att utomstående inte kan komma över uppgifterna. är redan skyddat på samma sätt. Med tanke på att endast vart tredje anmält brott upp är det ytterst angeläget att polisen får full tillgång till de tekniska hjälpmedel som finns för att spåra brottslingen och förhoppningsvis höja frekvensen uppklarade brott. Den ouppklarade brottsligheten utgör redan ett av våra allra största samhällsproblem. Den sammanlagda integritetskränkning som brottsoffren i vårt land utsätts för måste bekämpas med högsta prioritet. Det handlar både om att förebygga nya brott och att ge brottsoffer upprättelse genom att fler brottslingar grips och ställs till svars. Ett viktigt led i bekämpningen av brottsligheten är att ge polisen resurser att till full utnyttja de tekniska möjligheter som finns.
mot · GR02Ju309 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att samtliga och körkort utfärdade av svenska myndigheter ges den utformning som krävs för EU-standard. Den fria rörligheten är en viktig grundprincip i EU. Detta var också grunden när Schengen startades. Tanken var att kontrollen vid EUs yttre gränser skulle kvarstå för att bekämpa internationell brottslighet. Däremot skulle resor mellan EU-länder underlättas. Ett viktigt steg för att uppnå detta var att passkontrollen skulle tas bort och ersättas med eller körkort. Det skulle innebära att en svensk inte behövde några speciella resehandlingar utöver biljett för att ta sig till exempelvis . Detta liknar den princip om passfrihet vi länge haft mellan länder. Det är nu dags att visionen om passfrihet inom EU förverkligas. Vi bör kräva att frågan löses möjligt. I väntan på detta bör vi bli ett föregångsland och endast ge ut och körkort som har EU-standard, dvs accepteras av övriga EU-länders myndigheter.
mot · GR02Ju310 · 2003-10-07 00:00:00 — Kunskap om barn till frihetsberövade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad kunskap om barn till frihetsberövade inom kriminalvården. vittnar om behovet av ökad kunskap inom kriminalvården när det gäller bemötande av barn i en utsatt situation. Barn som besöker en kriminalvårdsanstalt känner ofta en stor rädsla och kan ha behov av att fråga om saker som rör den förälder som är intagen eller om miljön på anstalten. Det är inte säkert att barnen vill eller kan diskutera detta med föräldern. Det är därför viktigt att det finns personal på våra anstalter som har kunskap om barn och hur man ska möta dem i en sådan påfrestande situation som besöket på anstalten kan vara. En enkätundersökning som genomfört visar dessvärre att endast en av anstalterna som deltog i undersökningen hade sådan personal. Det är otillfredsställande och därför anser jag att kriminalvården bör intensifiera arbetet med att öka kunskapen om barn till frihetsberövade inom kriminalvården.
mot · GR02Ju311 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en polishögskola i . Lag och ordning i vagga Färre poliser har fått allt mer att göra. För som poliserna har minskat i antal den senaste tioårsperioden så har kriminaliteten ökat och blivit grövre. Vi har behov av stor rekrytering av poliser framöver. Poliskåren har en hög medelålder och i likhet med övriga samhället är det en stegrad rörlighet på arbetsmarknaden, då främst bland de yngre. finns cirka 16 000 poliser. Med regeringens politik kommer dessutom antalet poliser att minska ytterligare från dagens nivå. Ökningen av antalet poliser är ett långsiktigt projekt. I ett första steg vill utöka antalet poliser med Men vi anser att antalet poliser behöver vara 20 000. Förutom fler poliser är det viktigt att rätt polis är på rätt plats. Närpolisreformen som urholkats p g a bristande resurser måste ges ny kraft med möjlighet för poliserna att lokalt arbeta både förebyggande och nära människor för att vi ska få ett tryggare samhälle. Vi ser att rekryteringsbehovet påverkas av den relativt höga medelåldern inom poliskåren och den förväntade rörligheten. Rekryteringen av poliser bör därför öka väsentligt. Kapaciteten på polisutbildningarna i , och måste därför utnyttjas maximalt och utöver det inrätta ytterligare en polishögskola i närheten av befintlig högskola eller universitet. Därför föreslår vi att den förläggs till . Polisbristen är ett stort problem i . Och det kan konstateras att det är lättare att rekrytera poliser som utbildats i regionen. Därför är det särskilt angeläget att den nya polisutbildningen som planeras förläggs till regionen och - den lämpligaste staden. Här finns en bra högskola i nära anslutning till den tänkta . Högskolan har utbildningar som gör det möjligt att samordna vissa ämnen. Detta ges regeringen tillkänna.