ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ387 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av frivilliga avtal med markägare för naturreservat. Statens ambition och inriktning på att lägga beslag på enskild ägd mark för naturreservat måste omprövas. Det är särskilt viktigt eftersom det nu visar sig att staten inte förmår sköta den mark som förvärvas för naturvårdsändamål på ett bra och ändamålsenligt sätt. I många fall har tidigare välskötta marker förfallit och naturvärden förspillts eftersom uppgjorda skötselplaner av ekonomiska skäl inte kan fullföljas. Sedan generationer har markägare vårdat och bevarat marker. Det är ju självfallet så att alla är rädda om sin egendom och gör vad som är möjligt för att bevara värdet och skydda naturen. Det man äger vårdar man. I många fall upplever markägare det som tvång när statliga myndigheter gör anspråk på mark som varit i en familjs ägo i generationer. pågår en diskussion om markförvärv på många platser bara inom . Detta skapar helt i onödan oro hos många människor som i generationer vårdat och värnat naturen. Det kan finnas goda skäl för att skydda naturvärden för framtida generationer, men att ingripa i äganderätten är ett stort steg att ta. Det vore långt bättre om staten upprättade frivilliga avtal med markägare om skötselplaner för skydd av naturvärden. Självfallet måste markägare ersättas när brukanderätten inskränks. Denna ersättning borde vara av årlig natur och kopplas till avtalet för skydd av naturvärdet inom berört markområde.
mot · GR02MJ388 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kemikalietillsyn enligt . Enligt kan en sanktionsavgift tas ut av näringsidkare som åsidosatt föreskrifter som meddelats med stöd av . I ett uppmärksammat fall i ålades en färghandlare att betala i miljösanktionsavgift till staten för att tre flaskor saknade barnsäker kork och sju burkar saknade blindskrift. Färgaffären är mycket omtyckt och handeln sker över disk som i en gammal lanthandel. I butiken finns mer än 20.000 artiklar. Butiksägaren sitter i rullstol och har butikspersonal till sin tjänst. Beloppet som utdömdes står knappast i relation till förseelsen tre flaskor och sju burkar av 20 000 artiklar som var felaktiga. är en stor summa för en mindre lanthandel men förmodligen en droppe i havet för en stor färghandelskedja. Lagstiftningen borde ge möjlighet till ett flexiblare sätt att påföra miljösanktionsavgifter.
mot · GR02MJ389 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillsyn av landets mataffärer och restaurangkök tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka den statliga kontrollen över livsmedelstillsynen i landet. drabbas ett stort antal personer i av matförgiftningar. Orsaken till dessa kan ofta hittas i hemmet, men alltför många av dessa förgiftningsfall orsakas av bristfällig hantering av livsmedel i mataffärer och restaurangkök. Kommunerna har ansvar för tillsyn av livsmedelshantering i affärer och på restauranger. Kommunernas kontroller av hur det står till med hygienen på dessa platser blir dock alltmer sällsynta. Trenden med minskat antal inspektioner har pågått . hade varje inspektör i landet i genomsnitt 184 storhushåll, butiker och livsmedelsindustrier att kontrollera. Variationerna mellan situationen i olika kommuner är emellertid stora. I vissa kommuner ligger siffran på under 100 anläggningar per inspektör, i andra på över 500. Detta innebär att i de kommuner med den högsta arbetsbelastningen per inspektör sker tillsyn av vissa anläggningar högst . Det är inte acceptabelt med så stora skillnader i insatser mellan olika kommuner. Det bör vara en likvärdig tillsyn i olika delar av landet Varje anläggning där matvaror hanteras bör få tillsyn minst en gång . Därför bör regeringen se över möjligheten att öka den statliga kontrollen över livsmedelstillsynen i landet.
mot · GR02MJ390 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om älgjakt. Som bekant ägs stora delar av skogsarealen i av skogsbolag. Dessa marker hyrs ut för älgjakt till penningstarka jägare som kommer från landets södra delar och andra länder. Jakttiden utnyttjas maximalt och efter en avslutad säsong finns det inga älgar kvar till lokalbefolkningen. För skogsbolagen gäller det att få avkastning på sitt kapital. Man hävdar att älgstammen måste reduceras kraftigt för att kunna minska skogsskadorna. De som arbetar inom skogsvården hävdar att den skog som avverkas knappast kan ha så omfattande viltskador, eftersom det inte fanns så många älgar i länet när dagens avverkningsbara skog var plantor. Dagens jakpolicy innebär stora problem för både ortsbefolkningen och älgstammen i länet. Skogsbolagens sätt att bedriva älgjakt minskar de boendes möjlighet till jakt. För många är det en inkomstkälla och handlar det om livskvalitet för människorna i denna del av landet. En kraftig minskning av älgstammen hotar att leda till den situation som rådde , då älgen var en stor sällsynthet i . Det är nödvändigt att se över regelsystemet för älgjakten för att garantera bevarande av älgstammen i länet liksom rätten till jakt på lika villkor.
mot · GR02MJ392 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsbehovet inom skogsindustrin. I flera utredningar, bland annat 2001, slås fast att det har varit svårt att uppnå fastlagda ambitioner vad gäller skogsvårdande åtgärder. Härutöver varnar såväl som näringslivet och fackliga organisationer för en framtida brist på svenskt råmaterial till den för landet så viktiga träindustrin. pekar på ökad efterfrågan på svensk skog . Den fastlagda ambitionen att markägare genom frihet under ansvar skall vidta erforderliga åtgärder för att klara skogstillgången har inte nått önskat resultat. Från fackliga organisationer påtalas att skog står i akut behov av röjning för att skapa önskad kvalitet i skogsbeståndet. För att nå önskade resultat inom skogs- och träindustrin och klara framtida behov av råvara krävs såväl en skärpning av begreppet frihet under ansvar som tillämpas gentemot markägare som en ökad ambition från samhället för att klara de utbildningsbehov som föreligger inom skogsnäringen.
mot · GR02MJ393 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förbättrad uppföljning av miljömål. Inom politiken är det alltid lättare att besluta om mål än att fatta beslut om de styrmedel och åtgärder som krävs för att nå målen. Egentligen behöver man inte förvånas särskilt mycket över att det är så. Målen är ofta inte särskilt kontroversiella i sig. De flesta brukar hålla med om att de uttrycker angelägna förbättringar. Att målen, särskilt när de uttrycks allmänt, inte är särskilt kontroversiella är tydligt inom miljöpolitiken. Det är få politiker som talar sig varma för en sämre miljö. Den miljöpolitiska debatten brukar bli intensiv först då man kommer in på vilka styrmedel som ska användas eller om det ska beslutas om några verkningsfulla styrmedel överhuvudtaget. Dagens system för uppföljning och utvärdering Det är positivt att regeringen regelbundet redovisar till hur det går med måluppfyllelsen för miljökvalitetsmål och delmål. tar fram underlag till regeringen och publicerar rapporter om hur det går med miljömålen. Redovisningen är relativt utförlig och seminarier brukar också anordnas för att möjliggöra frågor och diskussion. Mer utförliga underlagsrapporter av tas dessutom fram för vissa av målen. Men när det gäller måluppfyllelsen är resultaten inte lysande. Som läget är verkar inte något av miljökvalitetsmålen kunna nås, även om utvecklingen är positiv för vissa av delmålen. Frågan är om en förändrad inriktning av uppföljningen skulle kunna leda till en bättre måluppfyllelse. ligger tonvikten på att beskriva hur det går med måluppfyllelsen. Däremot går beskrivningarna av orsakerna till hur det går inte på djupet. Det saknas tillräcklig analys av hur de miljöpolitiska styrmedlen fungerar och hur de konkret behöver kompletteras. I de fall ansvaret för olika mål beskrivs finns det sällan en analys av om de aktörer som har ansvaret har tillräckliga befogenheter. Om förslag till ytterligare styrmedel beskrivs brukar beskrivningarna vara allmänt hållna. Ett förbättrat system för uppföljning och utvärdering Inriktning av uppföljningen/utvärderingen av miljömålen bör utvecklas så att tonvikten i betydligt högre grad går ut på att analysera ansvarsförhållanden och om ansvariga aktörer har tillräckliga befogenheter. bör också i samband med redovisningen få konkreta förslag till ytterligare styrmedel samt förändringar av befintliga styrmedel, när det behövs för att nå såväl miljökvalitetsmålen på som delmålen på kortare sikt.
mot · GR02MJ394 · 2003-10-07 00:00:00 — Miljöklassning av drivmedel och bränslen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa nya miljöklasser för att stimulera utvecklingen av renare drivmedel och bränslen. Miljöklassningen för bensin och diesel har varit framgångsrik när det gällt att introducera blyfri bensin samt särskilt ren diesel av miljöklass 1. har miljöklassningen dock inte drivit på utvecklingen utan snarare konserverat den och i viss mån till och med hindrat utvecklingen mot renare drivmedel. gav dock regeringen i uppdrag att se över miljöklassningen så att renare drivmedel inte diskrimineras. Miljöklassningen bör användas offensivt för att driva fram ännu renare kvaliteter av bensin och diesel, för att stimulera rena former av blandade drivmedel samt alternativa drivmedel. Nya miljöklasser kan tas fram med kriterier som är strängare än vad dagens producenter klarar av för att stimulera utvecklingen mot bättre miljöegenskaper. Producenterna kan sporras med lämpligt reducerade skattesatser som motsvarar de uppskattade miljöfördelarna med ännu renare produkter. Systemet med miljöklassning bör också användas för att förbättra miljöegenskaperna hos eldningsoljor. Bränslen till fartyg och bränslen till flygplan skulle kunna förbättras på samma sätt. Dels kan ännu lägre svavelhalter eftersträvas, dels kan sammansättningen påverkas i riktning mot lägre halter av miljöfarliga ämnen. Eftersom bränslen till flyg och sjöfart är skattebefriade kan en miljöklassning inte i de fallen utnyttjas för skattedifferentiering. Däremot kan den ha en viktig symbolisk betydelse och kan kanske också användas för att bestämma landnings-, hamn- och farledsavgifter.
mot · GR02MJ397 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för strandskyddet och möjliggöra strandnära bebyggelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta strandskyddet hanteras regionalt och lokalt. Strandskyddets tillämpning försvårar för små kommuner främst i landsbygdsregioner som vill kunna erebjuda attraktiva boendemiljöer. Detta har också uppmärksammats av i två rapporter, Mer mänskliga miljöer och Kommunerna och obalanserna på bostadsmarknaden. 2003 uttalade sig också för att strandskyddet bör hanteras regionalt och lokalt samt att undantag från strandskyddet skall kunna medges i glesbygdsområden med lågt bebyggelstryck samt vid vissa kustkommuner. För att hela skall kunna leva är det viktigt att också de förutsättningar som respektive region och kommun förfogar inom rimliga gränser också kan användas. Ett tankeexperiment över hur , och skulle ha sett ut om strandskyddsbestämmelser om 300 m funnits vid deras grundande är ett belysande exempel. har mycket av sin attraktionskraft tack vare sitt strandnära läge och det är just detta som fler områden vill kunna dra nytta av. Detta kan rätta till regionala obalanser och minska regionalstöd genom att ökad egenkraft kan tas till vara.
mot · GR02MJ399 · 2003-10-07 00:00:00 — Främst måste arbetet inriktas på att minska försurande utsläpp, men det är också viktigt att försurningen motarbetas genom kalkningsåtgärder. Projekt , som arbetat med att motverka försurning genom att återföra kalk och aska till skog, sjöar och vattendrag, har gett goda resultat och kan vara ett positivt exempel på samarbete mellan , och kommunerna. Därför avsätter mer än regeringen för detta ändamål, vilket framgår av utgiftsmotionen för område 20. Utredningar och nyckelbiotopsinventering har visat att det finns behov av att skydda mer värdefull skogsmark. Vi anser att om stora områden skall undantas från traditionellt skogsbruk bör detta ske på statens mark så att den privata äganderätten bevaras och skogsägarens utkomstmöjligheter inte försämras. Skogsvårdslagen, där produktions- och miljömål jämställs, bygger på förvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta för kommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den biologiska mångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för den svenska skogsindustrin. regler är bristfälligt anpassade till skogs- och lantbrukets förutsättningar. Därför förutsätter att den nu pågående översynen av kommer att leda till att onödiga hinder och begränsningar för skogsbruket elimineras. Enligt måste ändras i förhållande till skogsvårdslagen i dessa frågor. Oklarheterna i lagstiftningen kan komma att drabba skogsbruket hårt till nackdel för skogsvården och därmed också för svensk ekonomi. Exempelvis gäller för en skogsägare som gör en avverkningsanmälan att anmälan kan prövas av två myndigheter med var sin lagstiftning med olika effekter. Den skogliga myndigheten prövar enligt skogsvårdslagen medan kommunen, enligt Regeringsrättens utslag i den s.k. Nora-domen, har rätt att pröva enligt . Skulle tillstånd för avverkning inte beviljas hamnar skogsägaren i olika situationer beroende på vilken av myndigheterna som avslår ansökan. Statistik visar att det är inom privatskogsbruket som skogsvårdsåtgärder såsom markberedning, plantering och röjning ökar mest. Regeringsrättens dom i Nora-fallet kan tolkas som att skogsbruk klassas som miljöfarlig verksamhet, något som skulle drabba näringen mycket hårt. anser därför att lagstiftningen var utformad så att skogsvårdslagen är det lagrum som tillämpas i samband med skogsvårdsåtgärder av nämnda slag. utvecklar sin skogspolitik i motionen Hållbart skogsbruk. Med hänsyn till det statsfinansiella läget föreslår regeringen att pristillägget för renkött skall halveras. Då medelavräkningspriset för renkött har en sjunkande trend förefaller en sådan åtgärd vara en oacceptabel försämring för rennäringen. Det kan också konstateras att i sitt anslagsäskande till statsbudgeten föreslagit att anslaget 45:1 Främjande av rennäringen räknas . bedömer att den av regeringen föreslagna nivån på är för låg och anvisar därför mer än regeringen till anslag 45:1.
mot · GR02MJ403 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder för att ge kycklinguppfödningen i villkor likvärdiga med dem som gäller i konkurrentländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta åtgärder och sanktioner gentemot kriminella s.k. djurrättsaktivister.1 1 Yrkande 2 hänvisat till JuU. I mitt hemlän har vi cirka 25 uppfödare av kyckling. De underkastar sig bl.a. ett unikt djuromsorgsprogram som omfattar uppfödning och slakt. Programmet kontrolleras av . Detta program har varit föremål för studier från övriga EU-länder, eftersom det är så framåtsyftande. En stark djuromsorg innebär naturligtvis merkostnader. Den, , ökande importen av kycklingkött visar att konsumenterna inte alltid premierar god djuromsorg, utan ofta mer ser till priset. Vi har inte längre samma salmonellakontroll på det som kallas köttberedningar. Som köttberedning anses t.ex. kyckling med tillsatser i form av saltvatten, örtkryddor m.m., vilket innebär att svenska salmonellagarantier urholkats. Det svenska salmonellaprogrammet ger naturligtvis en bättre kvalitet på kycklingköttet, men innebär ökade kostnader för den svenska produktionen. Kostnader som konsumenterna inte alltid är villiga att betala för. För att svensk uppfödning med god djuromsorg inte skall slås ut måste våra uppfödare få konkurrensvillkor jämförbara med dem som våra konkurrenter arbetar under. Importen av beredda produkter, som inte är salmonellakontrollerade, måste stoppas och kostnader som beror på att har bättre djuromsorg gentemot omvärlden måste kompenseras. En annan fråga som drabbar den enskilde uppfödaren är angrepp från s.k. djurrättsaktivister. På olika sofistikerade sätt lyckas man skrämma uppfödare och deras familjer så att de känner stort obehag och kanske t.o.m. tvingas sluta med sin näringsverksamhet. Dessa kriminella aktiviteter som riktas mot djuruppfödare måste få ett slut och polisen måste mer aktivt beivra denna typ av brott. I förlängningen är detta ett stort hot mot demokratin och näringslivsfriheten. Straffskalorna bör ses över i avskräckande syfte. djuruppfödare, och då inte minst kycklinguppfödare, är värda all uppskattning. De betyder mycket för en levande landsbygd. Detta gäller såväl för spannmålsodlingen, som fodret kommer från, som för andra näringar som är sammankopplade med verksamheten. Kravet är att kunna bedriva sin näringsverksamhet och verka i fri konkurrens. Men detta måste ske på villkor jämförbara med dem som gäller i de främsta konkurrentländerna. I annat fall kommer den svenska uppfödningen att slås ut av uppfödare från andra länder som inte belastas av de extrakostnader som svensk jordbruks- och skattepolitik innebär. I har jordbruket produktionsskatter och andra pålagor på en nivå som ger det svenska lantbruket betydande konkurrensnackdelar. Detta är i längden ohållbart och riskerar att slå ut stora delar av vår jordbruksproduktion.
mot · GR02MJ407 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av fordonsgasmarknaden som ett sätt att minska miljöpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skattepolitik som gör fordon drivna med alternativbränslen attraktiva för konsumenterna. 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. invigdes första vätgasmack i och ytterligare en är på gång i . I kan man nu tanka såväl ren vätgas som en blandning av naturgas och vätgas. Detta är en teknisk utveckling som går i linje med vad som skett i där man nu kan transportera biogas i naturgasnätet, använda samma fordon och samma tankstationer. Man använder naturgassystemet för distribution av biogasen och gasen används till uppvärmning, industriell användning och som fordonsgas. Biogasproduktionen har ökat väsentligt som följd av detta. Vi behöver minska de miljöpåverkande utsläppen från trafiken. Att då stimulera en utveckling som kan leda till drivmedel som ej släpper ut koldioxid borde vara en självklarhet. Fordonsgas, biogas och naturgas är drivmedel som ger miljö- och hälsovinster. och är också tydliga exempel på att vägen bereds för morgondagens förnybara drivmedel, vätgas. Fordonsgasen börjar bli alltmer etablerad som alternativt fordonsbränsle. En utveckling som gör att naturgas, biogas och vätgas kan samverka ger en optimal effekt. Det blir en brygga över till ett hållbart drivmedelssystem inom trafiksektorn. finns ett trettiotal tankställen för fordonsgas och ytterligare ett tiotal planeras att tas i drift . Främst finns de i och på men också i , , och . I län finns ännu inte möjligheten att tanka fordonsgas. Det närmaste är , och . Dock planeras nu nya tankställen i , , och Sala. Runt omkring länet expanderar verksamheten. Också för oss från vore det viktigt att få fler tankställen för fordonsgas för att på så sätt minska de regionala utsläppsnivåerna. För att fordonsgas ska bli riktigt attraktivt som alternativbränsle krävs ett heltäckande nät av tankställen. Det är viktigt att statsmakterna ger rätta signaler så att den utveckling som är på gång kan accelerera. Det gäller såväl stimulanser till fordonstillverkare som att ge skattemässigt rimliga villkor. satsar nu hårt på utvecklingen av fordonsgasdrivna fordon för såväl den nationella som den internationella marknaden, och de måste fortsatt ges incitament att satsa på detta.
mot · GR02MJ414 · 2003-10-07 00:00:00 — Ändring av skyddsjaktparagrafer för stora rovdjur tillkännager för regeringen som sin mening att 23 a § och 27 § i jaktförordningen (JF) ändras så att hindren mot en förvaltning av de stora rovdjuren undanröjs. tillkännager för regeringen som sin mening att 28 § jaktförordningen ändras så att enskild djurägare ges möjlighet att försvara sina tamdjur vid direkt angrepp av stora rovdjur. De stora rovdjuren kan enligt endast jagas med stöd av undantagsbestämmelserna i artikel 16 habitatdirektivet. Implementeringen av artikel 16 habitatdirektivet i den svenska lagstiftningen är dock inte fullständig vilket begränsar möjligheterna för de förvaltande myndigheterna att medge skyddsjakt på de aktuella arterna. Den svenska lagstiftningen är således i vissa avseenden striktare än och lägger hinder i vägen för en förnuftig förvaltning av de stora rovdjuren i enlighet med ställningstagande till propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik. För att underlätta möjligheterna till skyddsjakt på rovdjur är det därför angeläget att 23 a § JF ändras så de delar av artikel 16 habitatdirektivet som ännu inte införlivats i den svenska lagstiftningen implementeras. Av 23 a § punkt 1 JF framgår att beslut om jakt får meddelas av hänsyn till allmän hälsa och säkerhet eller av andra tvingande skäl som har ett allt överskuggande allmänintresse. I habitatdirektivets artikel 16 finns ett viktigt tillägg som inte implementerats i den svenska lagstiftningen: inbegriper orsaker av social eller ekonomisk karaktär och betydelsefulla positiva konsekvenser för miljön. Det finns starka skäl för en sådan införlivning av sociala aspekter eftersom de stora rovdjurens påverkan på det dagliga livet för människor som skall leva och verka i rovdjurens omedelbara närhet bör tillmätas stor betydelse. Vidare har inte habitatdirektivets artikel 16 punkt e som ger möjlighet att selektivt under strängt kontrollerade former ge tillstånd till jakt efter vissa exemplar av sådana djur i ett begränsat antal införlivats i den svenska lagstiftningen. För att underlätta de beslutande myndigheternas möjlighet att medge jakt bör således även denna punkt implementeras på lämpligt sätt i såväl 23 a § JF som 27 JF. Den skyddsjakt som får ske på enskilds initiativ, 28 § JF, har varit föremål för omfattande diskussioner . Sannolikt är den restriktiva och svårtolkade utformningen av denna paragraf ett av de viktigaste hindren mot en sansad dialog med djurägare. Nuvarande utformning som kräver ett förnyat angrepp innan djurägaren kan fälla det skadegörande djuret strider mot människors rättsuppfattning. Frågan om 28 § JF är väl utredd. slutbetänkande sammanhållen rovdjurspolitik föreslog en ändring av 28 § JF som ger den enskilde djurägaren eller vårdaren rätt att döda rovdjur som är under direkt angrepp. förslag har ännu inte fått genomslag i den svenska lagstiftningen. Den nuvarande restriktiva utformningen av 28 § JF försvårar arbetet med att skapa acceptans för de stora rovdjuren. En utökad rätt för den enskilde att försvara sina tamdjur skulle således långsiktigt kunna öka förståelsen för rovdjurspolitiken i övrigt.
mot · GR02MJ417 · 2003-10-07 00:00:00 — Märkning av genmodifierade livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av genmodifierade livsmedel. De svenska ansträngningarna att hålla borta genförändrade livsmedel från såväl den svenska som den europeiska marknaden bör intensifieras. Att tillåta en hantering av genmodifierade grödor och livsmedel som inte tar hänsyn till konsumenter och producenter som inte vill använda genförädlade produkter är inte godtagbart. Att genmodifierade produkter ska vara märkta är en självklarhet. måste vara pådrivande inom såväl EU som andra internationella organ så att märkningssystem som införs är tydliga och lättförstådda. Även livsmedel som kan innehålla genmodifierade ingredienser ska ha obligatoriskt krav på märkning. Genom reglerna om offentlig upphandling bör även kommuner och landsting ha möjlighet att ställa krav på att de livsmedel som upphandlas är garanterat fria från genmodifierade organismer. Vi kräver också att försiktighetsprincipen skall gälla vid all odling av genmanipulerade växter.