mot · GR02Ju417 · 2003-10-07 00:00:00 — Att brott inte reds upp urholkar den enskildes förtroende för rättsväsendet och naggar polisens självkänsla och yrkesstolthet i kanten. Till detta ska läggas att brottsoffrens trauma förvärras. har tidigare i motion yrkat om att de senaste årens avskrivningar inom polisen bör analyseras och utvärderas, yrkanden som inte stötts av något av de övriga partierna. Vi framför nu åter kravet att utredningsprocessen ses över vad beträffar utredningsrutiner, organisation och kompetensförsörjning. På kristdemokratiskt initiativ lämnade ett uppdrag till revisorer att se över polisens avskrivningar. De skriver att förklaringar till problemen har bland annat varit brister i polisens förundersökningskompetens och i samverkan mellan polis och åklagare. revisorer anser vidare att det är motiverat att närmare granska hur och på vilka grunder polis och åklagare använder sig av möjligheten att skriva av brott. Huvudmotivet är, skriver man, att det saknas samlade kunskaper om hur brottsavskrivningarna förhåller sig till centrala mål och de mått som används för att bedöma måluppfyllelsen. Det saknas också närmare analyser av avskrivningsfrekvenser för olika brottstyper, skriver revisorer. finns drygt 16 000 poliser. Det skulle behövas minst 19 000 för att klara verksamhetsmålen, enligt . kommer minst 5 500 poliser att pensioneras (de som kanske kommer att pensioneras är ej inräknade). Hög medelålder och pensionsavgångar innebär att behovet av nyrekrytering är mycket större än vad den politiska majoriteten vill medge. vill intensifiera polisutbildningen med syfte att antalet poliser ska uppgå till 19 000. Vi anser att det behövs en närpolis per 1 000 invånare. Vilken regeringens egentliga målsättning är förefaller alltmer höljt i dunkel. gick dess förslag ut på att det ska finnas 18 500 poliser . valrörelse utlovade Socialdemokraterna 20 000 poliser . tillkom ett netto på 29 poliser. Med en sådan ökningstakt är vi långt ifrån det som Socialdemokraterna utlovat. bedrivs polisutbildning i , och . Regeringen har för avsikt att starta en fjärde polishögskola. Att i första hand starta ytterligare en polishögskola skulle innebära stora kostnader och är en kortsiktig lösning eftersom utbildningsbehovet kommer att minska igen . Därför menar vi att det är bättre att använda outnyttjade utbildningsplatser vid andra högskolor. Vi menar även att många av de poliser som kan arbeta ute i fält i stället kan fungera utmärkt som lärare vid polisutbildningen. Långsiktighet och lyhördhet i den ekonomiska politiken Om polisväsendet ska kunna byggas upp igen krävs långsiktighet i den ekonomiska planeringen och lyhördhet för de verkliga behoven. Av polisens budget avgår till lönekostnader. Då besparingar ska göras måste dessa ske inom ramen för de återstående . För att klara bland annat en stor utbildningssatsning anslår utöver regeringens förslag till polisväsendet. Vi satsar totalt, på hela rättsväsendet, mer än regeringen för . I lagom tid före valet började regeringen tala om en stor satsning på polisen. Vid en närmare granskning visar det sig att de pengar regeringen anslagit som en resursförstärkning behövts för att sanera polismyndighetens skulder. Någon verklig nysatsning kan man därför inte tala om. Även om antalet poliser sakta kan börja stiga återstår ett stort bekymmer. På många håll i landet har polismyndigheterna nämligen så dålig ekonomi att man inte kommer att ha råd att anställa de poliser som behövs. Enligt beräkningar hade polisen 2002 ett underskott på och man har ett beräknat underskott på . Nedskärningar, omorganisationer, svagt ledarskap och allt färre poliser i tjänst har gjort att arbetssituationen inom poliskåren inte har varit den bästa. Polisen har fått alltfler arbetsuppgifter i takt med att den civilanställda personalen har sparats bort. Den psykosociala miljön har kraftigt försämrats och arbetsmiljöfrågorna prioriterats ned i ett läge där dessutom resurserna inte räcker till. Genom att regeringen inte budgeterar mer i enlighet med polisens behov måste efterjusteringar göras genom tilldelning av extramedel. Denna politik gör det svårt för polisen att planera verksamheten på lång sikt. kommenterar detta i förordet till polisväsendets budgetunderlag för 20032005: lever regeringen själv inte upp till anspråken på långsiktighet. Givna förutsättningar för förvaltningens verksamhet ändras ofta och med kort varsel. Den extra tilldelningen kan för övrigt inte uppfattas som något annat än ett sätt att avvärja svidande kritik. Polisens underskott hotade nämligen att uppgå till , en nivå som man nu alltså närmar sig igen. Slutligen vill vi beröra att den svenska poliskåren 2001 sattes på prov genom flera exceptionella händelser. Vid i genomfördes den största polisinsatsen någonsin i , då poliser från hela landet medverkade. Kostnaderna för bevakningen av hade beräknats till . Slutnotan blev ca , en summa som ökar med på grund av räntekostnader och som beräknas uppgå till . Polisen i har fått stå för mellanskillnaden genom neddragningar i årets verksamhet. I propositionen finns ingen extra tilldelning till polismyndigheten för detta. Vi anser att händelser av det här slaget inte kan betraktas som lokala angelägenheter. Därför måste regeringen i efterhand skjuta till medel för att ersätta polisen i . Den nu lagda budgeten innehåller löften om detta, dock utan att beloppet preciseras. För att polisorganisationen ska klara nationella händelser liknande , måste staten öronmärka pengar för ändamålet. En enskild polismyndighet får inte drabbas. Diskrepansen mellan Socialdemokraternas vallöften och anslagen i föreliggande budgetproposition gör att det ekonomiska läget för polisväsendet enligt vår bedömning är fortsatt mycket bekymmersamt. Säkerhetspolisen spelar en viktig roll då det gäller kartläggning och bekämpning av extremiströrelser. Terroristbekämpningen har också ökat i betydelse sedan terroristattentatet i . Utvecklingen i omvärlden har tvingat säpo att satsa mer på antiterrorverksamhet och internationellt samarbete. Men är dock säkerhetsskyddet det verksamhetsområde som kräver mest resurser. aktualiserades säkerhetspolisens uppgifter i samband med mordet på utrikesminister . Frågan om bevakning av ministrar i har diskuterats av och till efter mordet på statsminister . Trots den tragiska erfarenheten och många diskussioner fick utrikesminister mitt under en känsloladdad valrörelse gå ensam i . Historiskt är det alltid dramatiska händelser och de pågående utredningarna efteråt som tvingar fram omdaningar. Vi menar att säkerhetspolisens agerande i samband med mordet på måste granskas. Det är en angelägen uppgift att skydda demokratin och viktiga samhällsfunktioner, därför bör skyddsnivån för statsråd ses över. Det är även angeläget att justera styrmekanismerna, definitionerna av hotbilder och deras konsekvenser för skyddsinsatser. anger att man inte kunde se att det fanns någon hotbild och därför behövdes ingen livvakt. ställer sig frågande till vilka kriterier säpo har som underlag för sina säkerhetsbedömningar. Hotbildssanalysgruppens arbete lämnar mycket i övrigt att önska. Vi menar att det är nödvändigt att se över direktiven för säkerhetspolisen. Det är viktigt att säpos personskydd utvärderas. Skånberg (kd)