mot · GR02Sf360 · 2003-10-07 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 4 Det nya pensionssystemet 3 4.1 EU-samarbetets inverkan på pensionerna 4 4.2 Jämlika kvalifikationsmöjligheter 5 4.3 Förlorarna i det nya systemet 5 4.4 Förhöjd pensionsålder 6 4.5 Pensionsrätt vid studier 7 5 Problem i pensionssystemets konstruktion 8 5.1 Överföring från AP-fonderna till statsbudgeten 8 5.2 Automatisk broms ersätter politiska ställningstaganden 9 5.3 Alternativ balansering av det nya pensionssystemet 9 5.4 Förändrade placeringsregler för AP-fonderna 10 6 Verklig valfrihet vid placering av premiepension 10 6.1 Möjlig placering i realräntefonder 11 6.2 Tillåt ideella fonder 11 6.3 Utöka utbudet i Sjunde AP-fonden 12 7 Återställande av pensionerna 12 7.1 Förbättringar av bostadstillägget 13 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verka för att bevara den nationella beslutanderätten och värna de offentliga trygghetssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur förändringar vad gäller pensionssystemet bäst kan genomföras. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att lägga fram förslag om hur det nya pensionssystemets intjänandegrunder kan göras jämställt mellan kvinnor och män. begär att regeringen tillsätter en utredning angående vad i motionen anförs om pensionssystemets verkningar utifrån ett klassperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad pensionsrätt vid studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överföring av ytterligare medel från AP-fonden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag för vid den slutliga överföringen till statsbudgeten.2 begär att regeringen återkommer med förslag till automatisk balansering i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade placeringsregler för AP-fonderna.2 begär att regeringen återkommer med förslag till ändring enligt vad i motionen anförs om placering i realräntefonder. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring enligt vad i motionen anförs om Sjunde AP-fonden och möjlighet till placering i ideella fonder. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring enligt vad i motionen anförs om utbudet i Sjunde AP-fonden. begär att regeringen lägger fram förslag om hur pensionerna bäst återställs till värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förbättringar av bostadstillägget. 1 Yrkande 1 hänvisat till KU. 2 Yrkandena 6, 7 och 9 hänvisade till FiU. Välfärden i har byggts upp av de kvinnor och män som är pensionärer. Denna grupp har fått bära en tung börda av osäkerhet till följd av de nedskärningar som skett i den generella välfärden. menar att äldre inte skall behöva oroa sig för hur den dagliga försörjningen, omsorgen och vården skall kunna . Alla människor har rätt till en god äldreomsorg och vi utvecklar våra tankar om detta i en särskild motion. Alla nuvarande pensionärer kommer att omfattas av det nya pensionssystemet. Därför måste insatser för att förbättra livsvillkoren för pensionärer som grupp och särskilda åtgärder för det mest utsatta göras inom ramen för detta. vill i det följande belysa de faktorer som riskerar att förstärka klasskillnaderna i samhället liksom skillnader i förutsättningar mellan kvinnor och män. Vi vill peka på strukturella och praktiska brister i det nya pensionssystemet. Vi kommer att föreslå förbättringar av systemets konstruktion och argumentera för att det är dags att kompensera pensionärerna för det tunga lass de fått bära genom 90-talets kris. 4 Det nya pensionssystemet Pensionsarbetsgruppen fick av den dåvarande borgerliga regeringen i uppdrag att reformera pensionssystemet. hade pensionsberedningen , på uppdrag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, utrett frågan med utgångspunkten att systemet inte fick förändras ideologiskt. ATP-systemet hade enligt pensionsarbetsgruppens direktiv behov av att göras mer följsamt i förhållande till samhällsekonomin för att klara 2000-talets finansierings- och kostnadsmässiga verklighet i och med ökad medellivslängd. Direktiven underströk också behovet av ett högre långsiktigt sparande. Vidare angavs att: Förändringarna skall också stimulera till ökat arbete. Därmed ökar den ekonomiska tillväxt som är nödvändig bl.a. för att finansiera pensionerna. De förändringar som vidtas i det nuvarande allmänna pensionssystemet bör slutligen bidra till ett starkare samband mellan avgifter och förmåner, så att det faktiska skattetrycket sänks och arbetsutbudet ökar. menade då som att de förändringar som måste genomföras borde ha gjorts med utgångspunkt i dåvarande ATP-system. Detta var ett kollektivt system riktat till individen, framvuxet ur en av den svenska arbetarrörelsens största och viktigaste klasstrider. Ett kollektivt baserat pensionssystem skapar en form av kontrakt mellan generationer och det är just ur denna aspekt det nya pensionssystemet visar sina allvarligaste brister. Det nya pensionssystemet drar tillbaka ATP-systemets löfte till pensionärerna om en viss pensionsnivå och ger istället de förvärvsarbetande ett löfte om att de inte skall behöva betala mer än en viss procent av sin lön till pensionerna. Solidariteten mellan dagens förvärvsarbetare och pensionärer har härmed urholkats. Det resultat som kom ur pensionsuppgörelsen är ett systemskifte som saknar förankring hos medborgarna. I och med detta avgörande systemskifte har vi lämnat bakom oss ett stort offentligt sparande till förmån för ett privat, vi har gått från ett förmånsbaserat system till ett avgiftsbaserat och från ett helt arbetsgivaravgiftsfinansierat system till ett delvis egenavgiftsfinansierat. Det finns anledning att ifrågasätta det nya pensionssystemet vad gäller både legitimitet och framtida hållbarhet. har reformens verkliga konsekvenser också börjat visa sig allt tydligare. Resultatet blev ett komplicerat, svåröverblickbart och administrativt dyrt system som missgynnar stora delar av befolkningen. är mycket kritiskt till denna utveckling och reserverade sig mot principerna bakom det nya pensionssystemet. står därmed inte bakom den överenskommelse som Socialdemokraterna bundit sig vid med de fyra borgerliga partierna. Vår huvudkritik då som var det nya pensionssystemets brist på förutsägbarhet och att det bidrar till ökade klyftor i samhället. Genom att säga upp det solidariska kontraktet skapar det nya systemet djupare klyftor mellan dagens gamla och dagens unga, mellan hög- och låginkomsttagare och mellan kvinnor och män. 4.1 EU-samarbetets inverkan på pensionerna Pensionsarbetsgruppens utgångspunkter faller väl in i den EMU-anpassning som många länder pressats till , med stora nedskärningar i de offentliga utgifterna och försvagad välfärd till följd. Många länder har genom Europeiska rådets länderspecifika riktlinjer och stabilitetspakten genomgående uppmanats att sänka skatterna och minska de offentliga utgifterna i motsvarande grad så att målet om balans eller överskott i den offentliga ekonomin kan uppnås eller bibehållas. Som en del i detta har även många länder uppmanats att reformera och privatisera delar av pensionssystemet. Flera länder har också påbörjat förändringen av sina system. tog exempelvis det franska parlamentet, inspirerat av den svenska pensionsreformen, ett beslut om att försämra pensionsvillkoren för offentligt anställda. Detta har medfört massiva protester hos bl.a. det franska folket. Eftersom den svenska pensionsreformen genomförts på ett smygande och odemokratiskt sätt i borde pensionsfrågan förtjäna en proteströrelse även här. Följer man riktlinjerna och stabilitetsprogrammen ser man ofta hur ett krav på genomförandet av en viss politik konkretiseras med beslut i de nationella parlamenten. Detta var en av de avgörande argumenten till resultatet i folkomröstningen om EMU. Av respekt för folkomröstningsresultatet och för att värna de offentliga trygghetssystemen som pensionen är en del av bör regeringen inom EU verka för att den nationella beslutanderätten över de offentliga trygghetssystemen bevaras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bärande princip i det nya pensionssystemet är den s.k. livsinkomstprincipen. Denna sägs ge goda möjligheter för enskilda att påverka storleken på pensionen genom ökade förvärvsinkomster. Detta är ytterst missvisande med tanke på att alla tillgängliga fakta visar på att män och kvinnor inte har samma möjligheter att öka förvärvsinkomsterna . menar att det nya pensionssystemet i sin konstruktion diskriminerar kvinnor som grupp och skapar ökade klyftor mellan pensionärer. En annan grundläggande tanke med pensionsreformen var nämligen att den skulle medföra rakare rör i systemet. Det innebar att en tydligare koppling mellan arbete, avgift och pension skulle vara gällande. Detta skulle göra systemet mer följsamt med samhällsekonomin och därmed mer lättöverskådligt. Dessa rör visade sig dock snart bara bli raka för medel- och höginkomsttagare som dessutom kan arbeta med bibehållen lön . För låginkomsttagaren leder rören snarare raka vägen in i en grundpension och för den vanlige löntagaren finns härmed inte mycket kvar av den standardtrygghet som utlovas i socialförsäkringarna. Eftersom den inkomstrelaterade pensionen i det nya systemet utgör en så liten del av det totala pensionen ofta en bra bit av slutlönen har dörren öppnats för privata pensionsförsäkringar. Detta riskerar i sig att öka klassklyftorna inom pensionärsgruppen och legitimiteten för det offentliga systemet riskerar att urholkas. De uppenbara förlorarna är de som inte har råd med privata försäkringar. Detta nya system gynnar höginkomsttagare kraftigt i förhållande till låginkomsttagare. menar att dessa raka rör bör ersättas av ett mer omfördelande system. Avgifter över tak bidrar till de fördelningspolitiska inslagen i ett pensionssystem och är en del av det samhällskontrakt som binder samman medborgarna. Pensionssystemet bör åter finansieras via skatter och arbetsgivaravgifter på hela lönesumman och inte via avdragsgilla egenavgifter upp till tak. Därför bör regeringen se över hur sådana förändringar bäst kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3 Förlorarna i det nya systemet Kvinnor får i genomsnitt får lägre offentlig pension, dvs. tilläggspension och garantipension, från det offentliga systemet än män i det nya pensionssystemet. Detta trots att kvinnor arbetar lika mycket som män. Naturligtvis finns det också kvinnliga vinnare i det nya systemet: de som inte föder barn och därmed går ner i arbetstid, de som inte utbildar sig till bibliotekarier, sjuksköterskor och förskollärare, de som inte har förslitande arbetsuppgifter utan som kan arbeta heltid till med bibehållen hög lön. De blir vinnarna i pensionsspelet. De stora förlorarna är kvinnor som grupp. Kvinnor får generellt sett lägre pension till följd av att deras arbetslivsmönster skiljer sig från männens. Kvinnor utför mer obetalt arbete och har därför mindre utrymme för lönearbete. Kvinnor arbetar oftare än män deltid och betalar därmed för sin egen arbetstidsförkortning med lägre lön och pension. Situationen försvåras även av att kvinnor lönediskrimineras. Genom pensionsreformen får kvinnor bära ekonomiska konsekvenser av strukturella problem som vi ännu inte lyckats lösa gemensamt. Det nya pensionssystemet bygger på inkomstmaximering vilket innebär att individer uppmanas att maximera sin lön och andel av det betalda arbetet. Problemet är att alla inte har samma förutsättningar att påverka sina inkomster för att skapa en dräglig pension . Kvinnor som grupp tvingas i större utsträckning än män till ofrivilligt deltidsarbete. Vidare utförs en stor del av vårt samhällsnyttiga arbete obetalt. Detta obetalda arbete, som till största delen utförs av kvinnor, konkurrerar ut möjligheten till betalt arbete. Det medför att kvinnor som grupp får en lägre inkomstmaximering och följaktligen en lägre framtida pension. Vidare innebär diskrimineringen vad gäller kvinnors löner att intjänandemöjligheterna för män och kvinnor ser olika ut. Kvinnor missgynnas också pensionsmässigt genom barnafödande, vilket bl.a. ofta medför reducerad arbetstid och sämre karriärsmöjligheter. Det nya pensionssystemet är uppbyggt efter mäns sätt att organisera sitt arbete och därmed anpassat efter ett manligt arbetslivsmönster. Förutsättningen för att kvinnor skall kunna få en pension som är möjlig att leva på är att hela samhället förändras i grunden. Män måste avstå lön och utföra en större del av det obetalda arbetet. Sex timmars arbetsdag är ett angeläget tillvägagångssätt för att uppnå ett mer jämlikt arbetslivsmönster. Detta sammantaget aktualiserar vikten av att höja lönerna och arbetsförhållandena inom offentlig sektor. Det är också så att kvinnor i offentlig sektor har högre sjukskrivningstal än andra grupper vilket också påverkar pensionen. anser att det nu behövs genomgripande åtgärder för att undvika framtida orättvisor mellan män och kvinnor inom ramen för pensionssystemet. Därför föreslår vi att regeringen skall tillsätta en utredning med uppdrag att lägga förslag om hur det nya pensionssystemets intjänandegrunder utifrån arbetslivet och det sociala livet i övrigt kan göras jämställda mellan kvinnor och män. Detta bör begära. Det nya pensionssystemet skall motivera arbetstagare att arbeta längre och därigenom få högre pension. Meningen är att den som går i pension tidigt inte skall få ut mer i pension under sin återstående levnad än den som går i pension sent. Problemet är bara att våra arbetsplatser, vår arbetsmiljö, våra löner och arbetsfördelningen inte är anpassade till försäkringsmatematiken. Dessa faktorer minskar nämligen människors valmöjligheter. Människor med låga löner, förslitande arbetsuppgifter och med stor andel dubbelarbete orkar sällan arbeta till . är är pensionsåldern för LO-kollektivet . Många förvärvsarbetare orkar inte arbeta fram till pensionsåldern. Härmed verkar möjligheten för en metallarbetare eller en undersköterska att höja pensionen genom ytterligare års förvärvsarbete efter pensionsåldern vara enbart teoretisk. De påstådda möjligheterna till högre pension genom att arbeta längre kan också betraktas som ett sätt från regeringen att slippa undan ansvar. För att systemet skall vara hållbart måste det finnas tillräckligt många förvärvsarbetare i förhållande till antalet pensionärer. Det nya pensionssystemet manar härmed arbetstagare att arbeta längre än till för att därigenom få en högre pension. RFV:s förre generaldirektör har själv uttalat att den egentliga pensionsåldern i det nya systemet ligger . Han har visat på hur dagens 30-åring, för att få en bra pension från det nya pensionssystemet, dels måste ha arbetat med jämn och god inkomst före fyllda , dels därutöver ha jobbat efter 65. Det senare till följd av att medellivslängden ökar. Systemets automatiska balansering åstadkommer sedan, under inte alls osannolika förhållanden, att dagens 30-åring drabbas av ytterligare höjning av pensionsåldern. Mot denna bakgrund bör regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att titta på pensionssystemets verkningar utifrån ett klassperspektiv. Detta bör begära. 4.5 Pensionsrätt vid studier Studerande med studiemedel får tillgodoräkna sig pensionsrätt för bidragsdelen. står bakom denna pensionsrätt, men anser att det finns behov av förbättringar. Redan pensionsarbetsgruppen föreslog att endast bidragsdelen skulle ge pensionsrätt vid studier med argumentet att studier skall ses som en investering i högre lön. uttalade en del remissinstanser att kostnadsnivån i pensionssystemet var alltför hög och man avvisade därför förslag om pensionsrätt vid studier. har i en tidigare motion anfört att pensionsrätten för studier bör utgå för studerande som fyllt med motsvarande belopp som den egna åldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete utgör. Att öka pensionsrätten vid studier är motiverat utifrån att högskolestudier inte med automatik leder till hög lön. Detta gäller för samhället viktiga yrkesgrupper som bibliotekarier, sjuksköterskor, förskollärare m.fl. I dessa yrkesgrupper är kvinnor överrepresenterade. anser inte att dessa yrkesgrupper, utöver en sämre löneutveckling än andra akademiker, skall bära ansvar för att pensionssystemet skall anses finansierat. anser att en översyn av pensionsrätten vid studier bör göras. En sådan översyn skall inte resultera i att en förbättrad pensionsrätt vid studier konkurrerar ut andra för gruppen nödvändiga förbättringar, utan översynen skall ta noga hänsyn till den ekonomiskt utsatta position som många studerande lever under. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Problem i pensionssystemets konstruktion anser av flera skäl inte det nya pensionssystemet vara hållbart . Vi anser tillsammans med en rad experter att det bygger på orealistiska förväntningar på aktiemarknaden. Dagens osäkra konjunkturläge pekar på rimligheten i dessa tvivel liksom det faktum att AP-fonderna ökat investeringarna i aktier. Vidare vittnar den framtida demografiska utvecklingen om att systemet kommer att belastas hårt framöver. Pensionsfonderna har förlorat stort på börsen. Placeringstillgångarna i pensionssystemet minskade 2002 med , beroende på kraftiga värdeminskningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i APfonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Mycket talar för att pensionerna kommer att bli avsevärt lägre än de summor som anges i de pensionsbeskeden. 5.1 Överföring från AP-fonderna till statsbudgeten Genom pensionsöverenskommelsen har staten fått ansvaret för en del av AP-fondernas tidigare åtaganden. Därför har överföringar från AP-fonderna till statsbudgeten skett för att svara upp mot detta. Enligt pensionsöverenskommelsen skall ett slutligt överföringsbelopp fastställas vid en kontrollstation . Ytterligare medel kommer då att föras över till statskassan om analysen det året visar att det är möjligt utan att bromsen aktiveras . Överföringen av pengar från AP-fonderna till statsbudgeten står i strid med de utfästelser som gjordes 1994. Pensionsarbetsgruppen föreslog en överföring av medel, men det berodde på att då tillgängliga prognoser visade att det fanns tillräckligt med pengar i fonderna. Den demografiska och ekonomiska verkligheten har sedan blivit en annan och härmed har allt färre yrkesarbetande fått alltfler pensioner att finansiera. Eftersom vi ifrågasätter pensionssystemets hållbarhet på lång sikt är vi givetvis skeptiska till möjligheten att ta mer pengar från APfonderna. menar att det inte bör överföras mer medel från AP-fonderna till statsbudgeten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vår ståndpunkt borde få gehör med tanke på att redan tidigare slagit fast att ett indexeringssystem skall skapas så att överskott i pensionssystemet fördelas till de försäkrade. har partierna bakom pensionssystemet föreslagit att detta system skall presenteras först . Man kan därför misstänka att frågan förhalas till efter kontrollstationen . En viktig fråga i sammanhanget är om kommer att belastas när det gäller den slutliga överföringen. Denna fond bildades och är en riskkapitalfond som erbjuder långsiktigt riskkapital till små och medelstora tillväxtföretag. Fonden skiljer sig från övriga buffertfonder i pensionssystemet genom sin inriktning mot onoterade tillgångar. ingår inte i fempartiöverenskommelsen, men ingår likväl i buffertfondsystemet. Däremot saknas en direkt koppling mellan Sjätte och in- och utflödena i pensionssystemet så som finns för Första- och Fjärde AP-fonderna. Det står därmed inte helt klart på vilket sätt Sjätte medel skall kunna tas i anspråk för pensionssystemets räkning. Med tanke på att Sjätte tillgångar är mindre likvida än de övriga buffertfondernas och med hänsyn till Sjätte behov av en tillräckligt lång placeringshorisont, bör regeringen överväga att undanta denna vid den slutliga överföringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2 Automatisk broms ersätter politiska ställningstaganden Det nya pensionssystemet är utrustat med en inbyggd bromsmekanism eller automatisk balansering. Denna s.k. broms är tänkt att aktiveras om intäkterna i systemet skulle visa sig bli mindre än utgifterna. Värdet av pensionerna räknas följaktligen inte upp i takt med inkomstutvecklingen om det uppstår varaktiga underskott i systemet. beräknas pensionssystemets balanstal, som visar hur stora systemets tillgångar är i förhållande till dess skulder, dvs. om systemet har ett överskott eller är i finansiell obalans. Vid denna beräkning utgör Första t.o.m. Sjätte tillgångar den s.k. buffertfonden. Bromsens funktion innebär att pensionssystemet automatiskt reagerar på hur många barn som föds, på hur många som in- och utvandrar, på när och hur mycket invånarna arbetar, när individerna pensioneras och hur länge de lever efter denna tidpunkt. Om systemet är i finansiell obalans räknas pensionsbehållningarna inte upp med tillväxten i de genomsnittliga inkomsterna och utgående pensioner sänks. Det innebär att man kan sänka pensionerna om de yrkesarbetandes avgifter till pensionssystemet och pengarna i AP-fonderna inte räcker för att täcka pensionsåtagandena. Bromsens uppfinnare, RFV:s pensionsexpert , tillstod själv i dokumentären bli pensionär (13/5-03) att bromsen har till syfte att befria politikerna från ett ställningstagande mellan att öka beskattningen av de förvärvsarbetande eller att sänka pensionerna. I stället sätts alltså den automatiska bromsen in och sänker nivåerna i systemet och politikerna går fria från ansvar. 5.3 Alternativ balansering av det nya pensionssystemet vill uppnå en balansering av pensionssystemet som stärker solidariteten mellan generationer. Det finns redan, förutom den automatiska balanseringen, flera regler i pensionssystemet som innebär att nivån på utbetalade pensioner varierar i takt med de ekonomiska och demografiska förändringarna. Vi menar att pensionärerna i det nya pensionssystemet själva får bära ett alltför stort ansvar för systemets finansiella balans. Av denna anledning bör den pensionsavgift som arbetstagare betalar höjas tillfälligt om det fastställs att pensionssystemet är underfinansierat. Denna tillfälliga avgiftshöjning skall avskiljas från den fastlagda avgiftsnivån och därmed inte ge pensionsrätt . vill vi att det skall finnas en fastlagd gräns för vilket underskott som kan hanteras med avgiftsökningar. Passeras denna gräns får då ansvariga politiker ta ställning till hur balans skall uppnås i systemet. Att definiera en sådan gräns är speciellt viktigt med tanke på konjunkturaspekten på en tillfällig avgiftshöjning. En alltför hög tillfällig avgiftshöjning i samband med en konjunkturnedgång kan innebära att samhällsekonomin försämras ytterligare. bör därför begära att regeringen återkommer med ett förslag till automatisk balansering i enlighet med vad som ovan angivits. 5.4 Förändrade placeringsregler för AP-fonderna Som det ser ut får APfondens placeringar inte tillgodose näringspolitiska eller sysselsättningspolitiska mål. Därtill motverkas statligt ägande av företag genom begränsningar vad gäller APfondens ägarandel i enskilda företag. finns det ett utbrett missnöje med de utpräglat kortsiktiga placeringshorisonter som styr mycket av verksamheterna på investeringsmarknaderna. har vi kunnat se en rad exempel på hur snäva avkastningsmotiv bidrar till oro på finansiella marknader med negativa återverkningar på sysselsättning och produktion. delar inte den ideologiska och principiella uppfattning som ligger bakom placeringsreglernas utformning. APfondsmedlen bör i större utsträckning utnyttjas för att möjliggöra en högre och mer uthållig tillväxt i svensk ekonomi. Den avgörande förutsättningen för att vi skall kunna klara de pensionskostnader som följer är att vi kan upprätthålla en hög sysselsättningsfrekvens och en låg arbetslöshet.