mot · GR02Ub367 · 2003-10-07 00:00:00 — God yrkesutbildning eller grund för vidare studier - en gymnasieskola med kvalitet ska lägga grunden avskaffa det individuella programmet och behåll krav på förkunskaper till gymnasieskolan. Mer valfrihet i gymnasiet tvinga inte alla elever att läsa till högskolekompetens. Inför en internationellt jämförbar studentexamen som ska vara inträdesbiljett till högre studier. Dessutom ska en lärlingsutbildning med lärlingsexamen och en yrkesutbildning med yrkesexamen införas. Starta försök med examinationer som genomförs av lärare på andra skolor eller statliga inspektorer. Starta entreprenörsutbildning på gymnasiet. Inrätta en nationell skolinspektion som tar över granskande uppgifter. de fristående gymnasieskolornas frihet. Gymnasieskolor i utsatta områden ska få extra resurser och profilskolor startas. Elever som tillgodoräknar sig betyg från utlandsstudier ska kunna få högre betyg än Godkänd. Förslag till riksdagsbeslut 3 En liberal vision för gymnasieskolan 5 Gymnasieskolan behöver inte vara lika teoretisk för alla 5 Slopa inte förkunskapskraven 6 Avskaffa kravet att alla måste bli behöriga till högskolestudier 7 Inför alternativa kurser 8 En internationellt jämförbar studentexamen 8 Betyg och prov 11 Högre förkunskapskrav och viktade betyg 11 Mer rättvisande betyg 11 Förbättrad elevhälsa och arbetsmiljö 12 Främja en god hälsa 12 Jämställdhet i undervisningen 13 Arbetsro och respekt 13 Elevstöd och skolor i utsatta områden 14 Stärk stödet till eleverna 14 Profilskolor luckrar upp segregationen 14 Valfrihet och likvärdighet nationell skolpeng 15 Ökade möjligheter att välja skola 16 Fritt val också mellan kommunala skolor 16 Inrätta en nationell skolinspektion 17 Alla ämnen ska kunna läggas ut på entreprenad 17 Inför rätt att läsa in gymnasiet som vuxen 17 Flexibel svenskundervisning för invandrare 18 Bättre möjligheter till utlandsstudier 19 Inrätta en entreprenörsutbildning 19 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att godkända betyg i svenska (svenska som andraspråk), engelska eller matematik skall vara standardkrav för att få börja i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i särskilda fall skall vara möjligt att skapa en anpassad gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försök skall genomföras med externa examinationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det individuella programmet och successivt föra över merparten av dess resurser till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskolebehörighet inte skall vara ett nödvändigt mål för alla elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka specialiseringen i yrkesutbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa kurser i kärnämnena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högre förkunskapskrav skall införas för vissa gymnasieprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betyg skall viktas vid antagningen till högskolan beroende på vilken betydelse de olika kurserna har för högskolestudierna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kursbetygen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationellt jämförbar studentexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avlagd studentexamen skall vara en förutsättning för högre studier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av yrkesinriktade program med yrkesexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modern lärlingsutbildning med lärlingsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever med flera funktionshinder skall ha möjlighet att välja att gå i statliga specialskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör se över om statliga bidrag kan ges till gymnasieutbildning för döva och hörselskadade på fler platser än i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg och en nationell utvärdering av betygsättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever som går i gymnasieskolan skall kunna pröva för ett högre betyg också sedan de erhållit betyget Godkänd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en entreprenörsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en handlingsplan mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skall utarbetas. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av läroplanen för de frivilliga skolformerna så att mål anges för sex- och samlevnadsundervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en nationell skolpeng för att främja likvärdig kvalitet och valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en s.k. riksprislista skall användas i de fall där kommuner och fristående skolor inte kommer överens om nivån på ersättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undervisning i alla ämnen skall få läggas ut på entreprenad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en rätt att läsa in högskolebehörighet inom vuxenutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även vuxenutbildning bör kunna erbjudas av fristående utbildningsenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad flexibilitet i svenskundervisningen för invandrare och införande av sfi-peng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade möjligheter för gymnasieelever att studera utomlands. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 7 kap. 13a § gymnasieförordningen så att elever som tillgodoräknar sig utlandsstudier på en svensk gymnasieskola också skall kunna erhålla betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underlättande av etablering av fristående gymnasieskolor. beslutar om ändring av 5 kap. 24 § 1 skollagen så att elevens hemkommun blir skyldig att betala ersättning för elevs utbildning i annan kommun också om utbildningen erbjuds av hemkommunen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om profilskolor och om att gymnasieskolor i utsatta områden skall få extra resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de valbara kurserna får användas till att ge en skola en viss profil. En liberal vision för gymnasieskolan För liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg för att ge alla jämlika chanser. Jämlikhet nås dock inte genom en likadan utbildning för alla elever. Tvärtom måste skolor få profilera sig mer och utbildningarna anpassas till att passa olika livsplaner och behov hos eleverna. Den enskilde elevens kunskapsinhämtande ska sättas i centrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå, utifrån sina intressen och framtidsplaner och ha möjlighet att utvecklas i sin takt. I en sådan skola ska ingen behöva känna sig misslyckad. vill se möjligheterna. En skola med hög kvalitet kan bli verklighet i . Gymnasieskolan behöver inte vara lika teoretisk för alla Om är oroat över att så många ungdomar lämnar gymnasieskolan med otillräckliga kunskaper, borde man förstärka möjligheterna för de ungdomarna att genom arbetsmarknadspolitiken få en chans till fortsatt utbildning. Så sade finansminister i en debatt i när /03 just inletts.1 Det uttalandet säger en hel del om regeringens inställning till utbildning. Det är inte så noga med kunskaperna i gymnasiet, det rättar vi till genom arbetsmarknadspolitik. Men utbildning och arbetsmarknadspolitik ska inte blandas ihop. Att av eleverna får slutbetyg på gymnasiet2 är ingenting man rättar till genom några veckors AMS-kurser. Det som behövs är en ny syn på vad gymnasiet ska vara. Det är dags att ungdomar får en möjlighet att känna att också en yrkesutbildning är ett bra val. För har de höga teoretiska kraven på samtliga gymnasieutbildningar skapat stora svårigheter på de yrkesinriktade programmen. av tjugoåringarna når inte upp till gymnasieskolans mål. Det som skulle bli en gymnasieskola för alla är på väg att bli en gymnasieskola för hälften. Fler ungdomar måste gå ut gymnasiet med godkända betyg och . hör till de länder som ligger sämst till om man jämför hur stor andel av en årskull som går igenom gymnasiet. Det visar OECD-jämförelse Education at a Glance. Eleverna röstar med fötterna. De hoppar av, för att de inte ges de kunskaper de har rätt till och för att de tvingas läsa ämnen långt från deras intresseområden. Regeringens försök att rätta till problemen genom utvecklingsarbete är verklighetsfrämmande. liberalerna anser att gymnasieskolans mål om att alla elever ska uppnå högskolebehörighet är en stor orsak till många elevers misslyckanden. Det måste i stället bli möjligt att fullfölja en yrkesinriktad utbildning utan att läsa samma kärnämneskurser som i studieförberedande program. En lärlingsutbildning, där skola och företag delar på ansvaret, måste införas. En annan orsak till många elevers misslyckande i gymnasieskolan är att de inte fått tillräckliga kunskaper med sig från . Läs- och skrivforskning visar att elever i gymnasiet saknar tillräcklig grund trots att de fått godkänt betyg i . I det svenska skolsystemet slussas många elever vidare till högre nivåer som de inte har tillräckliga kunskaper för att klara av. Dessa elever vore mera hjälpta av att stödjande insatser sätts in . viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa, skriva och räkna. För att bli behörig till ett nationellt program i gymnasiet ska en elev minst ha betyget Godkänd i engelska, svenska och matematik. anser att det är rimligt att kräva att alla elever har dessa baskunskaper annars blir det svårt att klara studierna i gymnasieskolan. går dock elever som inte har nått mål i basämnena in i det s.k. individuella programmet på gymnasiet. Det skulle bli ett undantag i gymnasiets totala organisation, enligt dåvarande skolministern . Men är det individuella programmet gymnasiets tredje största program. Tanken är att eleverna ska komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationellt gymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ett nationellt program. av eleverna som inlett sin gymnasiekarriär på det individuella programmet har fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg! Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i . vill avskaffa det individuella programmet och i stället ge det fulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. måste bli mer flexibel och ge varje elev den tid hon eller han behöver för att nå målen. föreslår att skollagen ändras, så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt till undervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Denna rätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationella program eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand att uppmuntra kommunerna att sätta in stöd . Det individuella programmets resurser ska föras över till och användas för mer stöd till elever som behöver det i form av extraundervisning, läxläsningshjälp, prioritering av baskunskaper m m. Gymnasieskolan ska även ges resurser och möjligheter att hjälpa elever med inlärningssvårigheter, men med förslag kommer de allra flesta elever att ha erövrat de grundläggande kunskaperna när de kommer till gymnasieskolan. Regeringen vill gå åt motsatt håll och släppa förkunskapskraven helt . Eleverna ska kunna tas in även på de nationella programmen, som t.ex. det naturvetenskapliga programmet, utan att ha grundskolekunskaper i läsning, skrivning och räkning. Som förebild har utbildningsminister angett . De släppte förkunskapskraven . Det socialdemokratiska kommunalrådet säger att de trodde att de var snälla mot eleverna men att de nu måste återinföra förkunskapskraven eftersom betygen rasat i såväl grundskola som gymnasium.3 Han varnar för att försöka upprepa Västeråsexperimentet i hela landet. Bara i speciella fall, t.ex. för elever med utländsk bakgrund som inte har undervisats i engelska, ska det vara möjligt att anordna en anpassad gymnasieutbildning. Avskaffa kravet att alla måste bli behöriga till högskolestudier Elever som vill börja jobba direkt efter gymnasiet, ska ha möjlighet att få en bra grund att stå på i yrkeslivet. Men har många av dessa elever inte fått det. Orsaken är att alla elever tvingas läsa till högskolebehörighet. Denna ökade teoretisering har lett till att kunskaperna i såväl kärn- som karaktärsämnen har försvagats. Många högskolor vittnar om att de kunskaper studenterna har med sig från gymnasiet blivit allt svagare, och högskolorna har därför tvingats börja låta studenterna repetera gymnasiekurser. är företagen oroade över att yrkeskunskaperna blivit sämre. Ingen har vunnit på den så kallade gymnasiereform som dåvarande () införde för drygt sedan. Förändringen genomfördes trots att en i stort sett enig gymnasielärarkår var emot den. Många lärare är förtvivlade över de många avhoppen från gymnasiet. Det är dags att lyssna på lärarna. Ribban har satts för högt för många elever och för lågt för andra. av lärarna tycker att det är fel att gymnasieskolan bara ska vara öppen för de elever som vill skaffa sig högskolebehörighet, enligt en undersökning som genomfört på uppdrag av . vill ha en gymnasieskola där den enskilde elevens intresse och förutsättningar sätts i centrum. Framtidens arbetsmarknad ställer höga krav på sina anställda. måste utbilda arbetskraft som möter de nya kraven. Det har uppstått en myt om att högskoleutbildning är ett måste för att hävda sig på arbetsmarknaden. Men av dem som är sysselsatta är det bara ungefär en fjärdedel som har en mer än tvåårig högskoleutbildning. oroar sig över att det råder stor brist på yrkesutbildad arbetskraft. Den svenska gymnasieskolan ska vara en garant för kunskap och kvalitet både för dem som vill börja arbeta direkt efter gymnasiet och för dem som vill studera vidare först. Dessvärre tycks inte regeringen inse allvaret i att så många elever avbryter sin gymnasieutbildning. I stället för att erkänna det nya gymnasiets största misstag, att samtliga elever ska läsa till högskolebehörighet, fortsätter regeringen med att försöka stöpa alla elever i samma form. Alla studievägar får inte vara akademiserade, som . Då blir gymnasiet en utslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte vill eller orkar läsa mer teoretiska ämnen. I stället ska elever få välja att läsa utbildningar som inte ger högskolekompetens och, om de vill, senare komplettera sina studier till högskolekompetens. Det är viktigt att skolan utgår ifrån varje individs egna förutsättningar. Alla elever kan inte lära sig lika mycket, eller i samma takt. Dagens skola är i för hög grad utformad för genomsnittseleven. Resultatet är att en del elever har svårt att hänga med i undervisningstakten, som andra elever inte får den stimulans de behöver. Undervisningen måste organiseras så att elever som behöver mer tid för inlärning får det, medan andra elever ska kunna gå vidare i en snabbare takt och kunna fördjupa sig. anser därför att kärnämnena ska kunna läsas i olika takt. anser vidare att alla elever ska läsa kärnämneskurser i basämnena men att dessa ska ha olika innehåll beroende på program. De bör profileras med utgångspunkt i respektive gymnasieprograms inriktning, så att exempelvis vårdstuderande kan läsa en mer medicinskt inriktad engelska eller en studerande på hantverksprogrammet kan läsa en mera praktiskt inriktad kurs i svenska. Möjligheten att välja en utökad och mera teoretisk kurs ska givetvis finnas för alla elever som så önskar. Genom att ge kärnämnena olika innehåll kan man anpassa undervisningen till varje elevs intresseområde och ambitionsnivå. Matematik A är ett typexempel på en kurs som skulle behöva anpassas på detta sätt. Den är delvis onödig för de elever som har ett speciellt intresse och fallenhet för matematik och som skulle ha större glädje och nytta av att gå vidare till matematik B, C och D. För många elever på de yrkesinriktade programmen är kursen däremot för svår eftersom den inte är inriktad på det som de är intresserade av. En internationellt jämförbar studentexamen har länge arbetat för att ska införa en studentexamen. är det enda landet i västvärlden som har avskaffat sin studentexamen. Att fler och fler ungdomar väljer att studera vidare utomlands gör att behovet av en internationellt gångbar examen ökar. föreslår därför att en frivillig examen, som kan tillgodoräknas utomlands, ska erbjudas alla som avslutar ett nationellt program. För en studentexamen som är internationellt jämförbar krävs det mer än vad som krävs på de flesta program. Vi anser att det är oerhört viktigt att den studentexamen som införs blir en verklig kvalitetsmätare på avklarad utbildning. En snabbutredning bör därför tillsättas för att utreda vilka olika moment en studentexamen som håller internationella mått ska innehålla. Det ska klart definieras vilka ämnen som ska vara obligatoriska respektive utbytbara i examen. föreslår att tre typer av examina införs, för att visa vilken typ av utbildning eleven genomgått. Elever som har gått ett teoretiskt inriktat program ska få en studentexamen som ger högskolebehörighet. Avlagd studentexamen ska vara en förutsättning för att studera vid universitet och högskolor. Det ska dessutom genom validering vara möjligt att få behörighet till högskolan, t.ex. för personer med utländsk examen. föreslår också att yrkes- och lärlingsexamina inrättas. I dagens gymnasieskola finns inga yrkesinriktade program i reell mening. anser att sådana ska inrättas och att eleverna ska avlägga yrkesexamen vid utbildningens slut. Programmen ska förbereda de elever för yrkeslivet som vill börja arbeta direkt efter avslutade gymnasiestudier. Vissa yrkesutbildningar på gymnasiet kan ge högskolebehörighet, men alla behöver inte det. Därför ska eleverna på de programmen inte behöva läsa kurser på samma teoretiska nivå som elever som vill studera vidare på högskolan. Utbildningen ska vara mera praktiskt inriktad och också ge möjlighet till praktik hos företag i den aktuella branschen. Möjligheten till mer teoretiska studier ska dock erbjudas alla elever och kunna variera mellan olika program. Många yrkesinriktade utbildningar kan bli mer specialiserade. I nära samarbete med branschorganisationerna kan mål som är viktiga för olika yrken arbetas fram. I finns långt framskridna förslag som går ut på att antalet gymnasieprogram ska halveras. Specialiseringen på gymnasiet bör snarare öka än minska. Enligt förslaget ska t.ex. det naturvetenskapliga programmet slås samman med naturbruksprogrammet, så att en elev med forskningsambitioner i fysik ska få samma utbildning som en elev som vill bli lantbrukare. Dessa båda yrken ställer vitt skilda krav, och eleverna blir dåligt förberedda på dem genom en gemensam utbildning. Därför är det djupt oroande att regeringen verkar ta ställning för förslag. I sin budgetproposition skriver regeringen att den gymnasiereform som förbereds minskar felvalen.4 Vi som har läst betänkande vet att det som förbereds snarare är ett gymnasium som minskar valen, och då blir det ännu fler elever som hamnar fel och slås ut. Bristen på utbildade och erfarna yrkeslärare inom vissa branscher har bidragit till svårigheterna att ge en bra gymnasieutbildning inom vissa yrken. Även om man har en utbildad och erfaren lärare kan utvecklingen i den aktuella branschen gå så fort att det inte ens med den bästa kompetensutveckling går för läraren att hålla sig uppdaterad. Vissa yrken är helt enkelt svåra att ge förutsättningar för inom en gymnasieskolas fyra väggar. Det går inte att återskapa den miljö och de förhållanden som råder. Därför är det inte tillräckligt med de yrkesutbildningar som beskrivits ovan, utan för vissa yrken behöver en lärlingsutbildning införas där elever kan tillbringa en stor del av utbildningstiden på ett företag. Det är ofta de små företagens och framför allt hantverkssektorns behov som är svåra att tillgodose med en utbildning som mestadels äger rum på gymnasieskolan. Det blir allt svårare att hitta kunnig arbetskraft inom hantverksyrkena, och med de förslag som för fram kommer hantverksyrkena att stryka ännu mer på foten. Dagens 17 gymnasieprogram föreslås minska till åtta s.k. sektorer, och ingen av dem är längre inriktad på hantverksyrken. Kommittén skriver t.ex. att blivande frisörer ska utbildas inom samma gymnasiesektor som blivande läkare och lärare. Med tanke på de olika yrkesplaner eleverna inom samma sektor kommer att ha, kommer det att bli väldigt svårt att skapa en utbildning som ger de framtida frisörerna ens de mest grundläggande kunskaper de behöver för sitt yrkesliv. vill se en flexibel lärlingsutbildning där skolan och arbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Förslagsvis kan den precis som i vara fyraårig, men den totala tiden kan variera. Eleverna tillbringar i skolan och i arbetslivet. För en del elever kan det vara lämpligt att sprida ut skoltiden så att tillbringas på en arbetsplats och en femte i skolan. Företagen bör som i få ersättning motsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningen , som lärlingen ges ersättning från arbetsgivaren i relation till den insats som han eller hon gör i produktionen. Därmed skulle ett antal ekonomiska frågetecken för såväl företagen som för den enskilde undanröjas. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till en lärlingsexamen. Denna ska vara bevis på en kvalificerad yrkesutbildning. Det finns ett stort intresse för lärlingsutbildning i näringslivet, men exakt vilka utbildningar som kan erbjudas beror på vilka företag skolan inleder ett samarbete med. Arbetsmiljölagen ska gälla för eleverna när de vistas på arbetsplatsen, däremot inte lagen om anställningsskydd. tänker sig att lärlingsutbildningen ska handla om kvalificerad yrkesutbildning, framför allt inom hantverksyrken. En annan form av arbetsplatsförlagd utbildning kan också behövas, nämligen för dem som, trots att gett dem extra stöd och tid enligt förslag ovan, fortfarande inte har tillräckligt goda kunskaper för att komma in på ett nationellt program. Om de får en anpassad, praktisk utbildning som mestadels är förlagd till arbetslivet, kan studiemotivationen efterhand öka så att inlärningen underlättas. Möjligheten ska finnas för dem att i slutet av den arbetsplatsförlagda utbildningen komma ikapp med kärnämnena. vill också stärka rättigheterna att komplettera sina gymnasiestudier i vuxenutbildningen, se nedan. Högre förkunskapskrav och viktade betyg Kraven för att komma in på olika gymnasieprogram måste få variera. hoppar många av gymnasieskolan på grund av bristande förkunskaper. vill att högre förkunskapskrav ställs, exempelvis borde minst godkänt i de naturvetenskapliga grundskoleämnena vara krav för naturvetenskapligt program och godkänt i språk, historia och samhällskunskap vara krav för det samhällsvetenskapliga programmet. Det är märkligt att alla betyg är lika mycket värda vid intagningen till högskolan. Att läsa språk är mer krävande än t.ex. vissa hobbykurser som eleverna har som fritt val.