ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K241 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag så att begravningsväsendet övergår till annat huvudmannaskap. I gäller sedan ett femtiotal år religionsfrihet. Som en konsekvens därav kan ses att förhållandet mellan staten och förändrats varvid fått en alltmer självständig och naturlig ställning som trossamfund. Av kulturella och historiska skäl har en särställning i vårt land. Därför är det rimligt att staten i särskild ordning ersätter för till exempel vård av kulturhistoriskt intressanta kyrkor och andra byggnader. En uppgift har dock än så länge ålagts av staten, nämligen att sköta begravningsväsendet. För att finansiera uppgiften har rätt att via skattsedeln taxera samtliga invånare, oavsett personlig hållning i livsfrågorna och eventuell trostillhörighet. Detta gäller med undantag för och kommuner. Här är det i stället primärkommunerna som är huvudmän för begravningsväsendet. I ett modernt samhälle kan det knappast anses vara rimligt att ett enskilt trossamfund av staten tyngs med en uppgift av allmän och generell natur. Det har givetvis inget att göra med begravningsceremonin som är en personlig och livsåskådningsmässig fråga. Däremot handlar det om förvaltningen och skötseln av begravningsplatser. Flera organisationer, bland andra muslimska församlingar, har reagerat mot det orimliga i att ett trossamfund har en uppgift som faktiskt är ett allmänt samhällsintresse, gemensamt för alla, och inte exklusivt för trossamfundets medlemmar. Genom ett överförande av begravningsväsendet till en annan huvudman, t ex kommunerna, undanröjs vidare orimligheten att ett trossamfund via skattsedeln kan taxera även icke-medlemmar, personer som saknar rösträtt i de kyrkliga valen och sålunda inte kan påverka begravningsavgiftens nivå. Ur demokratiska och religionsfrihetsmässiga aspekter är det angeläget att se över huvudmannaskapsfrågan i syfte att uppnå ett begravningsväsende som handhas enligt demokratiskt legitima principer. Därför bör ansvaret för begravningsväsendet ses över så att ansvaret för verksamheten överförs till organ där samtliga invånare har lika stor möjlighet till inflytande över avgifter och verksamhet, oavsett den enskildes trossyn.
mot · GR02K242 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till allmän flaggdag. presenterade utrikesminister ett förslag om att skapa en kol- och stålgemenskap i . Genom att inrätta en gemensam kol- och stålmarknad, under överinseende av en oberoende myndighet, skulle man skapa en gemensam intressesfär för de länder som tidigare legat i krig mot varandra. Vi kan bara värna om världsfreden genom kreativa ansträngningar i samma storleksordning som de faror som hotar denna fred. Schumanplanen välkomnades enhälligt av , , , och . , , slog sig de sex länderna samman och bildade Europeiska kol- och stålgemenskapen, den första byggstenen i det som är EU. anses vara den dag då den europeiska integrationen inleddes. EU:s stats- och regeringschefer beslutade vid toppmötet i att skulle utses till . Den firas i hela med olika evenemang som betonar samarbetet mellan folk. I ordnar Info Point en Europavecka kring . Organisationer, kommuner, föreningar, myndigheter och andra aktörer bidrar till Europaveckan genom att anordna aktiviteter med europeisk eller internationell prägel. En särskild Europabakelse har tagits fram för försäljning . Många medborgare tycker att EU känns oviktigt och avlägset. Det är beklagligt och säkert en bidragande orsak till att folkomröstningsresultatet om euron blev nej. För att det europeiska samarbetet skall kännas närmare och viktigare behövs många insatser. En av dem är att synliggöra Europasamarbetet mer. bör därför göras till allmän flaggdag i . Flaggningen på statliga byggnader avgörs av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. Med en allmän flaggdag så kommer förhoppningsvis Europasamarbetet att synas på ett helt annat sätt än vad som är fallet .
mot · GR02K243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blir allmän flaggdag. lade fram sitt förslag om att skapa ett organiserat som en förutsättning för att bevara freden. Förslaget som kallas för Schumandeklarationen har lagt grunden till det vi nu kallar Europeiska unionen. Genom att skapa en gemensam basproduktion och genom att instifta en ny högsta myndighet, vars beslut är bindande för , och övriga länder som ansluter sig, kommer detta förslag att förverkliga den första konkreta basen för en europeisk federation som är oundgänglig för att bevara freden stod det i deklarationen. För att förstå storheten i denna gest, kan man föreställa sig ett liknande initiativ mellan israeler och palestinier, mellan serber och bosnier, mellan tutsier och hutuer, och hålla i minnet att det franska initiativet till och med var större än de djupaste sår kriget hade efterlämnat. är ambitionen att skapa ett som respekterar varje ingående nationalitets frihet och identitet, och som agerar i enlighet med mottot det som kan göras bättre gemensamt bör göras gemensamt. Endast i förening kan våra folk garantera ett med kontroll över sin framtid och över sitt inflytande i världen. Vid ett toppmöte i beslöt europeiska stats- och regeringschefer att fira som . Flera länder inom EU har valt att lyfta fram gemenskapstanken genom att flagga under . Självklart borde Europatanken genomsyra alla länder som är med i EU, även . Därför bör vi ha allmän flaggdag på .
mot · GR02K244 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en skattefridag som helgdag. är herre på täppan i den föga smickrande tävlingen där högst skatter i världen vinner. leder med ett skattetryck i förhållande till BNP på . Skattefridagen, det vill säga den dag då normalinkomsttagaren har tjänat ihop tillräckligt mycket pengar för att kunna betala alla årets skatter, inföll . Vi svenskar arbetar alltså ändå fram till för att kunna betala vår skatt. Endast det vi tjänar , oktober, får vi behålla för oss själva. Skattefridagen beräknas genom att skattekvoten för en genomsnittlig löntagare (årslön ) räknas om . är skattekvoten av den totala lönekostnaden, vilket inkluderar löneskatter (arbetsgivaravgifter) och indirekta skatter (moms och punktskatter). Skatter som övervältras i senare led, såsom bolagsskatt och fastighetsskatt, är inte med. Skulle dessa räknas med skulle kvoten bli ännu större. Internationellt sett måste vi svenskar arbeta längre än alla andra i världen för att betala våra skatter. Det är priset vi får betala för att leda skatteligan. inföll skattefridagen i . motsvarighet inföll och den skattefria delen av året inleds i euroområdet. I fick vi vänta ända till . Medan vi arbetar för att sänka skattetrycket i vore det på sin plats att uppmärksamma skattefridagen ordentligt. Därför föreslår vi att skattefridagen skall firas som skattefria dagen och bli nationell helgdag. Förslagsvis istället för .
mot · GR02K245 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över och förlänga preskriptionstiden hos från två till . Vem som helst i har rätt att vid befarad kränkning av regler och rättssäkerhet klaga hos ombudsmän (). En JO-anmälan kan gälla statliga myndigheter (inklusive domstolar), kommunala myndigheter, tjänstemän vid statliga och kommunala myndigheter eller andra som är anförtrodda myndighetsutövning. Det är en viktig grund i den allmänna rättssäkerheten och rättskänslan i landet. Emellertid finns enligt lagen om instruktion för ombudsmän en tvåårig begränsningstid för anmälan till JO. Endast vid särskilda skäl kan JO efter bedömning pröva ärenden som är äldre än så. Det är inte bra eftersom en del tveksamheter runt myndighetsutövning inte uppdagas förrän . Det kan bidra till att människor inte upplever att rättssäkerheten är tillräckligt god, vilket är allvarligt. Därför bör tiden för JO-anmälan ses över och förlängas från två till .
mot · GR02K246 · 2003-10-07 00:00:00 — Böter för ovarsamma myndigheter begär att regeringen återkommer till med förslag till ett system för straffavgifter för myndigheter enligt vad som anförs i motionen. Det händer att myndighetsutövare gör fel och medborgare utsätts för betydande besvärligheter som det inte är lätt att ta sig ur. Människor kan exempelvis oförskyllt hamna i Kronofogdens register, varifrån man förhoppningsvis senare blir borttagen. Detta är emellertid förenat med avsevärda och tidsödande ansträngningar från den enskildes sida. kan felet få ödesdigra konsekvenser för den enskilde. På grund av missgrepp från myndighetens sida hinner ibland upplysningsföretag tillskansa sig i grunden felaktiga uppgifter. Detta kan i sig orsaka stor skada och lidande för den enskilde. Dessutom är korrigerande åtgärder enormt tidsödande för den drabbade med telefonsamtal, mailkontakter, skrivelser och besök. Förutom de rent ekonomiska skador man t.ex. som egen företagare kan drabbas av, kan detta misstag ifrån myndigheternas sida också orsaka stort rent personligt lidande. I många verksamheter, eller i samhället i övrigt, är varje människa beroende av sitt namn och goda rykte. Om det sätts ifråga av en myndighet, är skadeverkan större än om en enskild person eller företag skulle agerat på liknande sätt. Myndigheter som statens företrädare har här en alldeles unik ställning, som inte kan jämföras med annan part. Medborgare har därför all rätt att förvänta sig ett ansvarsfullt och korrekt uppträdande ifrån myndigheternas sida. Inget system är felfritt, men oegentligheten måste rättas till. När ett klart misstag har begåtts måste man med alla medel se till att felet rättas och att den felaktigt utpekade får upprättelse. Ett ursäktande brev tillhör inte vanligheterna, men det skulle hjälpa många i efterspelet av ett felaktigt myndighetsutövande. Det finns tecken som tyder på att vissa myndigheter tar allt för lätt på uppgiften att korrigera sina egna misstag. Därför vore det värt att pröva frågan om en straffavgift med automatik skulle utgå om myndigheten inte korrigerar sitt eget misstag inom en viss angiven tidsrymd. En korrigering för att en medborgare felaktigt hamnat i t.ex. kronofogdens register skulle kunna inkludera utskick till upplysningsföretag och deras kunder om varför en medborgare felaktigt befunnit sig i kronofogdens register. En sådan automatisk korrigering, eller utdömt vite om så ej sker, skulle vara en tydlig signal till myndigheterna och säkerställa att felaktigt behandlade medborgare får en snabb och effektiv upprättelse. Detta måste ligga i såväl myndigheternas som medborgarnas intresse.
mot · GR02K247 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i regeringsformen att det införs ytterligare begränsningar av möjligheterna för att med hänvisning till särskilda skäl fatta beslut om skatter och avgifter med retroaktiv verkan. I 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen stadgas att skatt eller statlig avgift inte får uttas i vidare mån än som följer av föreskift, som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. ges det undantaget att lag dock får innebära att skatt eller statlig avgift får uttas trots att lagen inte hade trätt i kraft när nyssnämnda omständighet inträffade, om finner särskilda skäl påkalla det och regeringen eller riksdagsutskott då hade lämnat förslag härom till . Med förslag jämställs ett meddelande från regeringen till om att ett sådant förslag är att vänta. Regeringen föreslår då och då lagstiftning med sådan retroaktiv tillämpning. används metoden att först lämna en skrivelse till med avisering av kommande förslag till lagstiftning och därefter en proposition med förslag om att den föreslagna lagstiftningen skall tillämpas fr.o.m. dagen efter det att skrivelsen lämnades in. om lagstiftningsärendet är mindre komplicerat väljs metoden att direkt lägga fram en proposition med förslag om att den nya lagstiftningen skall tillämpas fr.o.m. dagen efter det att propositionen lämnades in till . Syftet kan vara att eliminera en skatteflyktsmöjlighet, att förhindra ett överutnyttjande av någon skattefördel innan nya skärpta regler träder i kraft eller att över huvud taget täppa till något oavsiktligt skatteläckage. Användningen av den i lagstiftningen tänkta begränsade möjligheten att lagstifta med retroaktiv verkan på skatteområdet leder till stor rättsosäkerhet för enskilda individer och för näringslivet. Det visar sig dessutom att tiden mellan en skrivelse och en proposition tenderar att bli allt längre. Jag gav i en motion flera konkreta exempel på retroaktiv lagstiftning på skatteområdet. Alla de exempel som jag då i detalj redovisade gör det uppenbart att det utrymme för retroaktiv lagstiftning som av lagstiftaren var tänkt att vid särskilda skäl möjliggöra begränsade undantag används allt oftare. Det är därför nödvändigt att regeringsformens principiella förbud mot retroaktiv skattelagstiftning skärps. Problem har inte minskat. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till ytterligare i lagtexten uttalade begränsningar av möjligheter att fatta beslut om skatter och avgifter med retroaktiv verkan.
mot · GR02K248 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av de opinionsbildande myndigheternas roll. har tendensen att myndigheter ägnar sig åt renodlad politisk propaganda och opinionsbildning blivit allt starkare. Vid sidan av de tidigare existerande myndigheterna som har börjat omdefiniera sin egen roll så har det vuxit fram en allt mer vildvuxen flora av nya myndigheter vars främsta uppgift egentligen inte är att verkställa av statsmakterna fattade beslut, det vill säga det som myndigheter traditionellt sett är inrättade för. Det mer eller mindre uttalade syftet är att ägna sig åt opinionsbildning och skapa debatt. Två exempel är och . Politiker har i alltför hög grad tenderat att abdikera från sin roll som opinionsbildare. Istället har myndigheter, vilka fungerar som offentligt särskilt legitimerade och finansierade lobbyister, tagit över. Det är inget fel med opinionsbildning vare sig i integrations- eller glesbygdsfrågor, för att återvända till nämnda exempel, men det är en roll som främst bör fyllas av folkvalda politiker av olika kulörer. Förekomsten av de nya opinionsbildande myndigheterna bidrar till att göra rollfördelningen mellan folkvalda politiker å ena sidan och verkställande tjänstemän å den andra otydlig. Det kan i längden bli ett hot mot demokratin. Frågan om de nya opinionsbildande myndigheternas roll bör noggrant analyseras och utredas. Det skulle exempelvis kunna ske i anslutning till den så kallade under ledning av landshövding som bland annat har till uppgift att studera förhållandet mellan regeringen och de centrala förvaltningsmyndigheterna.
mot · GR02K249 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt lägga fram förslag till utredningsdirektiv om teckenspråkets ställning. Teckenspråket är de dövas modersmål medan svenskan är andraspråk. Döva i har historiskt sett aldrig haft odiskutabel rätt till samhällets information, kultur och litteratur på teckenspråk. Tolkbristen är stor och i SVT sänds på teckenspråk . Därför är det angeläget att med kraft se till att den döva befolkningen blir delaktig i samhällets information, kultur och litteratur. ställde sig samtliga riksdagspartier bakom ett beslut i om teckenspråkets ställning (2000/01:KU14). Beslutet upplevdes som historiskt av de döva i . skrev i sitt ställningstagande att det är angeläget att teckenspråkets ställning ses över. Utvecklingen , bl.a. arbetet inom ramen för verksamhet, har understrukit vikten av att teckenspråket har en stark ställning. Det är angeläget att de dövas och hörselskadades rättigheter när det gäller teckenspråket och teckenspråksinformation säkerställs. Enligt utskottets mening behövs i detta syfte en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket, liksom av dövas och hörselskadades tillgång till samhällets utbud av kultur och litteratur. När det gäller dövas och hörselskadades tillgång till program vill i likhet med kulturutskottet hänvisa till att arbetet i Public service-beredningen bör kunna leda till ytterligare förbättringar i detta avseende. Efter beslut överlämnades frågan om teckenspråkets ställning till . förstudie om teckenspråket var klar . har det snart gått fattade sitt beslut om teckenspråkets ställning. har dock fortfarande inte lyckats formulera direktiv för utredningen om teckenspråkets ställning. Hur jag skall tolka denna senfärdighet vet jag inte, men antingen saknas viljan eller kompetensen eller båda. är det den döva befolkningen som får lida av att inte kommer till skott.
mot · GR02K250 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stegvis fortsätta reformarbetet med att utöka förvaltningsområdena för minoritetsspråken i landet. antog propositionen 1998/99:143 Nationella minoriteter i . Beslutet innebar att nationella minoriteter och deras språk erkänts. Enskilda har rätt att använda samiska, finska, meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden där språken används av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Det är viktigt att en människosyn som ser människan som en unik person, fri, likvärdig och ansvarig, styr synen på nationella minoriteter och de olika minoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliserade svenskar liksom språkliga och etniska minoriteter ska ha samma samhälleliga rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att fortsätta stärka minoritetsspråkens ställning även utanför de förvaltningsområden som börjat arbeta i enlighet med beslut. Reformarbetet måste fortsätta så att det stegvis blir en positiv utveckling för minoritetsspråken i hela landet. Speciellt kommuner med stor invandrartäthet har ett ansvar för den utvecklingen. , Göteborgs-, Borås- och Olofströmsområdet bör särskilt uppmärksammas eftersom stora grupper Sverigefinländare bor i dessa områden.
mot · GR02K254 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av det offentliga belöningssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn med sikte på en modernisering av det offentliga belöningssystemet. har återkommande behandlat och nära nog regelmässigt avslagit motioner med yrkanden om ett reformerat offentligt belöningssystem. Det har ansetts att motiven principiella avskaffande av ordensväsendet, såvitt gällde utmärkelser till svenska medborgare, alltjämt ägt viss bärkraft. En majoritet av ledamöter har menat att en översyn av det offentliga belöningssystemet bör avvaktas intill dess det tydligare visats att ett mer utvecklat belöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. har det dock förflutit frågan senast var föremål för behandling. Det kan noteras att detta är en ekonomiskt billig form av erkännande för medborgerliga insatser och förtjänster. Nästan alla länder i håller sig med ett officiellt ordens- och/eller medaljväsende som omfattar det egna landets medborgare. I dessa länder anses uppenbarligen ordnar och medaljer fylla en uppgift. I förekommer ännu medaljer, t.ex. Meruere Labores eller H M Konungens Medalj (och ordnar för medlemmar av det kungliga huset). En modernisering skulle t.ex. kunna ta sikte på att integrera ordnar och medaljer i ökad grad med varandra och strukturera dem i olika användningsområden efter behov. Automatiken bör tonas ner till förmån för kravet på individuell prövning av särskilda förtjänster och beroende på prestation, art och grad av verksamhet. En översyn som även i tillbörlig omfattning beaktar pieteten i de historiska traditionerna med sikte på en modernisering av det offentliga belöningssystemet synes nu tiden mogen för.
mot · GR02K255 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att placera en i plenisal. Jag saknar EU-flaggan i plenisal. Att den svenska flaggan finns i riksdags allra finaste rum plenisalen är självklart. Men också EU:s flagga bör finnas där för att markera den stora och viktiga betydelsen av medlemskap i unionen.
mot · GR02K256 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall bli allmän flaggdag. firas numera runtom i . 1950 presenterades de idéer som ledde till , det moderna EU:s föregångare. Det var den franske utrikesministern som tog detta fredsinitiativ för att för alltid förhindra nya krig mellan de länder i som två gånger bara detta århundrade legat i världskrig med varandra. 1985 beslutade de dåvarande EG-medlemmarnas stats- och regeringschefer att skulle firas som födelsedag. I är förutom även , nyårsdagen, och allmänna flaggdagar. är minst lika viktig många skulle säga betydligt viktigare än flera av de existerande flaggdagarna och bör därför även den utses till allmän flaggdag. Det viktigaste skälet är dock att det allmänna flaggandet som en av många små åtgärder skulle stärka kunskapen om, och uppmärksamhet kring, Europasamarbetet.
mot · GR02K257 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort spärrarna för personval till riksdag och kommunfullmäktige. All makt utgår från folket, står det i inledningen till våra grundlagar. Vi förtroendevalda är satta av svenska folket att besluta i deras ställe. Att representera folk i riksdag är ett stort förtroende och det finaste uppdrag en svensk kan få. Det förtroendet är allt mer naggat i kanten och allt färre röstar i allmänna val. Därmed är hela den representativa demokratin i fara. Utan förtroende har vi inga förtroendevalda, bara politiker som sköter sina uppdrag mer eller mindre väl. Detta är en mycket farlig utveckling som måste hejdas. Förtroendet mellan väljare och valda måste återupprättas. Jag tror att en stor del i den restaureringen och vitaliseringen ligger i personvalet. I personval tillåts människor själva välja vem som skall företräda dem som deras ombud. För att detta skall fungera krävs då, dels att politikerna träder fram tydligare både som personer och som beslutsfattare, dels att väljarna själva mer aktivt följer den politiska debatten. Detta förutsätter också att de politiska partierna verkligen ställer upp på personvalssystemet och inte låter det bli enbart en läpparnas bekännelse. Ett utökat personval medför att väljarna ges en närhet till den demokratiska processen, som inte har funnits . Det tvingar även oss politiker att ta människor på allvar, att möta dem ansikte mot ansikte istället för att gömma oss bakom ett partiprogram. Men det blir också en uppmaning till väljarna att lyssna på vad politikerna egentligen säger. Ett utvecklat personvalssystem kan vara den vitamininjektion som demokratin så väl behöver. Gör det därför lättare att bli personvald till . Ta bort spärren som innebär att det krävs kryss från av ett partis väljare för att ta sig till med egen kraft. Detsamma bör även gälla för valet till kommunfullmäktige. Det handlar om en delvis ny politikerroll, där engagemang, öppenhet och tillgänglighet är nyckelord. De största bakåtsträvarna är de som inte vågar lita på väljarnas eget omdöme.