mot · GR02MJ399 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är viktigt att i så fall skjuter till de medel som saknas från i första hand den nationella reserven, men också det nationella kuvertet, på högst av direktstöden, bör kunna användas. Det är nödvändigt att systemet utformas så att generationsskiften i familjejordbruk inte försvåras. har länge arbetat för att den extra skatteryggsäck som vår regering försett de svenska bönderna med skall lyftas av. Vi hävdar att rättvisa villkor innebär att bland annat skatter och avgifter på eldningsolja, diesel och handelsgödsel harmonieras med övriga EU-länder. Om svenskt jordbruk inte får samma konkurrensvillkor avseende skatter och avgifter som omvärlden kan det leda till att stora delar av åkermarken avvecklas, vilket i sin tur skulle innebära att tiotusentals arbetstillfällen försvinner från denna sektor. Följden av detta skulle bli avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter för utkomster från en rad binäringar som är beroende av jordbruket som primärproduktion. Det är också hög tid att värdera de uppgifter som bonden utför utöver traditionell livsmedelsproduktion i form av energi, skydd av natur, landskap, miljö och landsbygdens utveckling m.m. Förutsättningar för närhet mellan producent och konsument måste skapas. Detta minskar behovet av långväga transporter till nytta för både människor och djur. 5.2 Bonden som förvaltare Förvaltarskapstanken är en av grundstenarna i kristdemokratisk ideologi. Vi har alla ett förvaltaransvar för hur de personliga resurserna används liksom ansvar för andra människor, den materiella miljön och naturresurserna. Innebörden av förvaltarskapet är att bruka och bevara. Varje åtgärd påverkar både vår samtid och det arv vi skall lämna vidare till våra barn framtiden. Vi eftersträvar ett hållbart samhälle som vi med gott samvete kan lämna vidare och där vi tar hänsyn till de känsliga biologiska processerna och resursernas kretslopp. Hänsynslös exploatering, utsugning och rovdrift är i strid med förvaltarskapstankens princip. Till följd av den jordbrukarfientliga politik som Socialdemokraterna bedrivit befinner sig det öppna svenska landskapet nu i fara. Ansenliga natur-, miljö- och kulturvärden står på spel. och betsmarker växer igen. När det öppna landskapet försvinner, försvinner en biotop som är viktig för många växt- och djurarters överlevnad. Den lantbruksfientliga politiken är därigenom ett hot också mot den biologiska mångfalden. En ansvarsfull jordbrukspolitik för måste innebära att de öppna landskapen med hagar och betesmarker värnas. En ny optimism och hög attraktionskraft måste skapas för jordbrukaryrket. Som lantbrukare skall man kunna vara stolt över sitt yrke och känna optimism . Ungdomar måste med inspiration lockas till de areella näringarna och få möjlighet till bra utbildning, kompetensutveckling och framtidstro. Vårt lands jordbrukare står i många avseenden för den trygga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Ett arv väl värt att föra vidare. Familjejordbruk skall vara basen i svenskt jordbruk, även om förutsättningar för fungerande deltidsjordbruk med kompletterande näringar också måste finnas. Kvinnornas roll i jordbruksarbetet tas ofta för given men deras roll för näringen underskattas. Kvinnorna har också en stor erfarenhet inte bara som producenter utan också som konsumenter av livsmedel. En kunskap som bättre bör tas tillvara vid rådgivning, information och handel. Förvaltarskapstanken skall vara vägledande genom hela livsmedelskedjan. Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levande landsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc. Detta är inte minst angeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrens och många, framför allt mindre jordbruk, tvingas läggas ner. Inhemskt jordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörande transporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samt för att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. Regeringen bör således återkomma till med en sådan konsekvensanalys som underlag för det fortsatta beslutsfattandet. I konsekvensanalysen bör det också belysas hur det svenska jordbrukets skattebelastning, höga krav på djurskydd och livsmedelssäkerhet, m.m. påverkat konkurrenskraften. 5.4 Ängs- och betesmark De flesta partier och politiker brukar hylla de öppna landskapens betydelse vid högtidliga tillfällen. Färre är dock beredda att i praktisk politik agera för att bevara detta svenska natur- och kulturarv. En förutsättning för det öppna landskapet är att marken betas. Det är därför nödvändigt att den svenska mjölk- och köttproduktionen värnas i alla fora där dess existens ifrågasätts eller äventyras. Även hästnäringens betydelse skall i detta sammanhang lyftas fram. För att kunna hålla djur på markerna krävs att det också är möjligt att odla vinterfoder. Ett riktat vallstöd är ett verksamt instrument för att möjliggöra fortsatt djurhållning och nyttjande av naturbetesmarkerna. Vallodling och betesmarker kompletterar således varandra och båda dessa former för markanvändning bör finnas i hela landet. arealersättningar till jordbrukarna kommer enligt budgetpropositionen att betalas ut . finner det mycket otillfredsställande att ersättningarna inte betalas ut under det kalenderår som skörden bärgats och att utgiftsposten i budgeten används för anpassningar till det s.k. utgiftstaket. Förskjutningen och förseningen av utbetalningen ger jordbruket stora likviditetsproblem. anser därför att det är viktigt att principen att ersättningarna betalas ut fortsättningsvis gäller. Även om årets skördesäsong uppvisade mycket bra resultat har väderleken för många lantbruksföretag inneburit stora svårigheter att bärga skörden och många har fått avsevärt lägre ekonomiskt utbyte av det som varit möjligt att bärga. Man måste nu ställa sig frågan om det är de enskilda företagen som skall bära förlusterna när väderleksrelaterade katastrofsituationer uppstår. Det allmänna skördeskadeskyddet för vissa jordbruksgrödor upphörde genom beslut . har staten officiellt haft ett övergripande ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer. Enligt har ingen ersättning betalats ut för skördeskador i sådana sammanhang. föreligger en betydande osäkerhet om avgränsningen av det statliga ansvaret för skördebortfall till följd av naturkatastrofliknande händelser. Av regeringens arbete med att undersöka förutsättningarna för att ersätta skördeskadorna 1998 blev det intet trots att EU mycket väl kan godkänna denna typ av nationella katastrofinsatser. Det finns anledning att närmare utreda förutsättningarna för skördeskadeskydd, om det finns förutsättningar för försäkringslösningar eller andra modeller. I samband med behandlingen av budgetpropositionen för gav till känna att regeringen skulle se över statens ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer. Med anledning av detta har det tagits fram en promemoria inom som remissbehandlas. Promemorians utgångspunkt är dock olycklig, då den tycks förbise det faktum att jordbruket inte är vilken industri som helst, utan fyller flera centrala funktioner för samhälle och natur. Därtill är jordbrukets avkastning till sin natur synnerligen beroende av väderleksfaktorer. En orsak till att inga utbetalningar gjorts är sannolikt att det saknas ett anslag i statsbudgeten för ersättning till skördeskador. föreslår därför att ett nytt anslag för ersättning till skördeskador inrättas. Till detta anslag anvisar för . 5.7 Särskilt stöd till Norrlandsjordbruket har extra kostnader som man i övriga inte belastas med. har man därför erhållit en regionalpolitisk ersättning för att täcka de merkostnader jordbruket har. Motivet har bl.a. varit att det genom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppna landskapet. Genom jordbruket skapas också ett betydande antal arbetstillfällen, både inom själva jordbruket och inom livsmedelsindustrin. Genom att förädla norra viktigaste gröda, , till kött och mjölk har norra konsumenter tillgång till högklassiga närproducerade livsmedel. Merkostnadsersättningen bygger på mycket väl definierade merkostnader och har lett till effektiva jordbruksföretag med stor geografisk spridning. gav regeringen i uppdrag att utforma ett särskilt stöd till jordbruket i fjällnära område för att kompensera det sämre utfallet i stödområde 1 efter EU-inträdet. Trots detta har det ännu inte införts någon särskild ersättning riktad till jordbrukare i detta område. Jordbrukarna i fjällnära områden får allt svårare att klara sin försörjning. Många har också lagt ner sina gårdar. Regeringen bör skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att leva upp till beslut. Merkostnadsersättningen till jordbruket i består av tre delar, varav en del har nationell finansiering. Stödet regleras i förordningen (1996:93) om stöd till jordbruket i norra . Den totala nationella ersättningen har legat under den referensersättningsnivå på som, enligt kommissionsbeslut 97/557/EG, tjänar som maxnivå för det nationella stöd som tillåts ge. Därutöver tillkommer visst stöd till potatisodling, som ligger utanför anslutningsavtalet. För budgetåren 2002 och 2003 anslogs för nationellt stöd enligt förordningen (1996:93) till jordbruket i norra . Det belopp som verkligen betalats ut har dock haft en sjunkande trend. utbetalades 289 miljoner, 2001 287 miljoner och . Som princip bör gälla att de budgeterade medlen betalas ut i största möjliga utsträckning. Regeringens senfärdighet med att i EU anmäla de av beställda höjningarna av de nationella merkostnadsstöden är anmärkningsvärd. Produktionen i norra minskar vilket tyder på att lönsamheten är sämre än på andra håll i landet. Norra stora avståndshandikapp gör att kostnaderna för exempelvis mjölk, kött och ägg är högre än på andra håll i landet, som kostnaderna för uttransport av livsmedel genom befolkningsglesheten och många små butiker är höga. En höjd intransportersättning skulle sannolikt leda till ökad stabilitet och framtidstro. Införandet av kadaverinsamlingen i norra har medfört att jordbruket i norr drabbats av högre kostnader än i . Kostnaderna för kadaverinsamlingen var ej medräknade när referensersättningsnivån fastställdes. Nivån är inte heller indexreglerad. anser att referensersättningsnivån för det nationella stödet till norra omförhandlas så att det blir indexuppräknat och tar hänsyn till kostnaderna för kadaverinsamlingen. anser att det utbetalade stödet bör ligga så nära referensnivån som möjligt och anslår mot denna bakgrund ytterligare som ett extra Norrlandsstöd. Säterbruket var en livsnödvändig förutsättning för jordbruket i äldre tid och förekom . , när vi allt mer söker våra rötter, har intresset för säterkulturen ökat. Värdefulla kultur- och naturmiljövärden hotar att försvinna om inte säterkulturen stimuleras. En nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar bör upprättas . 6 Jordbruket en framtidsnäring Det svenska lantbruket är världsledande när det gäller att producera livsmedel av hög kvalitet med ett minimum av hälsorisker och negativ miljöpåverkan. Den viktigaste resursen i det arbetet är landets jordbrukare. För att bevara framtidstron inom denna yrkesgrupp är det viktigt att svenska jordbrukare kan konkurrera på lika villkor med sina kollegor i framför allt andra EU-länder. har länge arbetat för att den extra skatteryggsäck som den socialdemokratiska regeringen försett de svenska bönderna med skall lyftas av. Vi hävdar att rättvisa villkor innebär att bland annat skatter och avgifter på eldningsolja, diesel och handelsgödsel harmonieras med övriga EU-länder. De skatter och pålagor som staten håvar in från jordbruket, exempelvis bekämpningsmedels- och handelsgödselskatten, bör återföras till jordbruksnäringen bland annat genom stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser. På grund av långvarigt socialdemokratiskt maktinnehav ser verkligheten annorlunda ut. Bönderna i har mer skatter och pålagor än i andra länder, lantbrukarnas ålder är högre och det är svårt att starta nya jordbruksföretag. vill bryta denna utveckling. Regeringen föreslår en höjning av dieselskatten med . Detta innebär att skillnaden i kostnadsläge för de svenska bönderna och andra bönder i ökar till de svenska böndernas nackdel. vill betona att dieselskatten för jordbrukets maskiner måste sänkas. De senare årens dieselskattehöjningar har på ett orättvist sätt drabbat jordbruksnäringen. avvisar regeringens förslag till höjning av dieselskatten med . Vi föreslår i stället en sänkning av dieselskatten till per liter, vilket är strax under genomsnittet i EU. Detta motsvarar en skattesänkning på per liter, eftersom dagens dieselskatt är per liter. Denna skattesänkning innebär att jord- och skogsbruket i förhållande till regeringens budgetförslag med alternativa budgetförslag erhåller ytterligare totalt 2004. 6.2 Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel är besvikna över att regeringen i årets vårproposition svek löftet om att återföra skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel till jordbruksnäringen. Basen för uttag av gödselmedelsavgift var från början innehållet av kväve och fosfor i handelsgödsel. slopades avgiften på fosfor. I stället infördes avgift på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. Gödselmedelsskatt skall nu betalas med /kg kväve och /g kadmium. Bekämpningsmedelsskatt skall betalas med /kg verksam beståndsdel. Frågan om skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel har utretts i SOU 2003:9. Utredningen föreslår att skatten på bekämpningsmedel differentieras efter medlens farlighet för hälsa och miljö. I avvaktan på ett sådant system föreslås en höjning av skatten till /kg verksam beståndsdel. I årets budgetproposition föreslår regeringen en höjning av bekämpningsmedelsskatten till /kg verksam beståndsdel. motsätter sig regeringens förslag om höjd skatt på bekämpningsmedel. Det är olyckligt att regeringen kommer med ett sådant förslag innan sammanställningen av remissomgången på SOU 2003:9 är färdig. vill i stället att regeringen skall avvakta sammanställningen av remissyttrandena och därefter återkomma med förslag på utformning av en differentierad skatt på bekämpningsmedel, men där det totala skatteuttaget inte höjs. För att jordbrukets ställning i inte skall försvagas till följd av skatter och pålagor är det angeläget att den skatt som tas upp på bekämpningsmedel och handelsgödsel återförs till jordbruksnäringen. Det är beklagligt att regeringen i vårpropositionen frångått överenskommelsen med näringen angående återföringen av bekämpningsmedels- och handelsgödselskatter. Pengarna kommer inte att återföras till lantbruksforskningen i den omfattning som tidigare utlovats. () innebär det ett bortfall på . går näringen miste om viktig kunskap som hade kunnat genereras genom lantbruksforskningen. Forskning är en långsiktig verksamhet, och det är svårt för myndigheter och forskare att planera sitt arbete när politiska beslut kullkastar budgeten på det sätt som skett. Beslutet innebär ännu ett ogenerat svek mot jordbrukare. menar att principen för återbetalning av miljöavgifter till näringen bör kvarstå till stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet. Regeringens skrivelse 2002/03:111 konstaterar att användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket ökat något . Enligt uppfattning krävs ytterligare forskning, utveckling, utbildning, information och andra insatser för att ytterligare minska användningen av kemiska bekämpningsmedel. Därför anslår mer än regeringen till utgiftsområde 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. 6.3 Det svenska jordbrukets konkurrenssituation Den svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens och står sig väl i konkurrensen så länge den sker på lika villkor. Problemet är att skatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer. Det är därför angeläget att inom EU kraftfullt driva frågan om harmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. Den extra ryggsäck bönder fortfarande bär på måste lyftas av. Regeringen har i stället ökat skattebelastningen genom höjningen av bland annat dieselskatten . Utredningen livsmedelspolitik för (SOU 1997:167) visade tydligt att bönder har ett betydligt besvärligare konkurrensläge än bönderna i grannländerna. har situationen knappast förbättrats. Om inte aktuella skatter harmoniseras med övriga EU-länder innebär det att fler svenska lantbruk läggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringen som inom livsmedelsindustrin. måste anpassa sina skatter/avgifter till omvärldens. 6.4 Stöd till avbytartjänst I ett samhälle som strävar efter välfärd för alla, så är det rimligt att också bönder skall kunna vara lediga från sitt arbete när de till exempel vill ha semester eller är sjuka utan att de drabbas hårt ekonomiskt. Eftersom olika system för avbytartjänst nu växer fram i landet är det lämpligt att det statliga stödet går direkt till den som använder sig av avbytare och att man får ersättning för uttagen ledig tid med ett maximum som kan höjas i takt med att avbytarstödet byggs ut. anvisar till ett nytt anslag för stöd till avbytartjänster. I takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute i ökar förutsättningarna för export. Det är därför angeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Det gäller då inte minst de ekologiskt producerade livsmedlen. måste likt andra EU-länder nu satsa ordentligt med nationella medel för att stötta markandsföringen av svenska livsmedel. Viktigt är att stödja mindre livsmedelsföretag för att nå ut på marknaden med förädlade produkter. Under anslaget 43:16 föreslår vi en förstärkning med för stärkta marknadsföringsinsatser. Medlen disponeras av exportråd för verksamhet inom ramen för Food From . 6.6 Rensa i byråkratin Vi vill också att byråkratin inom jordbruksadministrationen begränsas bl.a. genom förenklingar av miljöstöden och administrationen av EU-ersättningarna i övrigt. Ett förslag är att bönderna ska få ett förenklat förfarande när de söker stöd från EU, t.ex. att man kan söka i taget, till exempel , vilket ger en större långsiktig trygghet. vill att regeringen tillsätter en utredning med syfte att visa hur ansökningsförfarandet kan förenklas. har också möjligheter att rationalisera och minska sin byråkrati genom effektiviseringar, exempelvis genom enkla clearingsystem. Därför bör en minskning av kostnaderna för administration vara möjlig att genomföra. Det innebär en besparing med . Ytterligare effektiviseringar i andra organisationer framgår av tabellen bland våra förslag till riksdagsbeslut. Vi förutsätter att arbetet med det nya miljöprogrammet som påbörjades leder till ett enkelt robust system som är lätt att administrera och därmed medför avsevärt reducerad kostnad. Genom satsningar på lokala småskaliga slakterier inte bara i utan i hela landet kan långa och i vissa fall plågsamma djurtransporter reduceras. Detta gynnar också det lokala jordbruket, ger arbetstillfällen samt reducerar risken för spridning av eventuell smitta mellan olika gårdar i landet. Byråkratiska hinder för mobil slaktverksamhet måste också undanröjas som en absolut livsmedelssäkerhet upprätthålls. Regeringen gav i uppdrag att inom sitt ansvarsområde kartlägga svårigheter för befintliga småskaliga livsmedelsföretag. föreslår bland annat en ändrad fördelning av utdebitering av tillsynsavgifter för slakterier, vilket skulle innebära lägre avgifter för de småskaliga slakterierna. menar att det är riktigt att framväxten av småskaliga slakterier stimuleras, bland annat genom lägre avgifter. finns i endast mobila slakterier i bruk för slakt av renar. I ett flertal länder finns dock intresse för mobil slakt, och i slaktas gris och nötkreatur i mobil anläggning och fjäderfän storskaligt mobilt. I finns också förutom slakt av ren även slakt av lamm i mobilt slakteri på försök. Med mobilt slakteri avses en slakterianläggning som till sin helhet är mobil, det vill säga flyttbar. Det mobila slakteriet kan antingen komma direkt till djurbesättningen eller till en uppsamlingsplats för flera närliggande besättningar. Ett mobilt slakteri skall klara alla moment som ingår vid slakt, med undantag för styckning av djurkropparna vilken sker någon annanstans. Dock krävs att nedkylning sker på godtagbart sätt. Med ett semimobilt slakteri avses en slakterianläggning som ställs upp på en plats i närheten av flera olika djurbesättningar. Anläggningen är inte i sin helhet mobil utan kräver tillgång till anslutande transport av slaktade djur. Ekologiska lantbrukare i har tagit fram rapporten slakt, som skisserar ett alternativ med stationära slakterier, där djuren slaktas och därefter transporteras till styckningsanläggning. I ett sådant system kan de enkla slakterierna vara lokaliserade till en gård med uppfödning av djur och också ta emot djur från gårdar i närheten. Flera sådana slakterier kan anlita en gemensam styckningsanläggning. Ett sådant system minskar inte bara transporttiden för djuren, utan djuren kan också slaktas under mindre stress i en invand miljö. Systemet ger arbete i bygden, vilket framhålls i rapporten. Det är dock tveksamt om tillåter mobil slakt av andra djur än ren. måste här driva igenom att reglerna tydliggörs så att mobil slakt inte förhindras. Utredningen varelser eller okänsliga varor (SOU 2003:6) bedömer att mobil slakt i första hand skulle vara aktuellt för svin, får och fjäderfä. För mobil slakt skall samma djurskyddskrav gälla som för annan slakt. delar utredningens åsikt att ekonomiska bidrag till mobila slakterier, gårdsnära slakterier, slaktbodar och andra lösningar som minskar djurtransporterna bör införas inom befintligt regelsystem. har motionerat i om att det behövs seriösa satsningar på småskalig slakteriverksamhet. Vi välkomnar därför att det i årets budgetproposition föreslås ett permanent tillskott på 7 miljoner till för detta ändamål. vill betona behovet av att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om småskalig slakteriverksamhet för att åstadkomma förbättringar på området. vill också framhålla vikten av att särskilda stimulansinsatser erbjuds livsmedelsföretag som bibehåller och utvecklar lokal verksamhet. 6.8 Ställ krav i kommande internationella förhandlingar handels- och jordbrukspolitik drivs i hög grad tillsammans med de övriga EU-länderna. Därför är det viktigt att inom EU arbeta för att öppna marknaden för exportvaror, inte minst jordbruksprodukter och råvaror. Likaså är det viktigt att avveckla de handelsstörande subventionerna inom jordbruket, framför allt dagens exportstöd, som leder till dumpning av jordbruksprodukter på världsmarknaden. I det pågående arbetet inom WTO måste och EU ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk, miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion. Man bör således eftersträva en dialog om de stödsystem inom jordbruk, fiske och energiområdena som motverkar en hållbar utveckling. 6.9 Stöd till jordbrukets rationalisering Omarrondering är en fastighetsbildningsåtgärd som innebär att en fastighets spridda skiften förs samman till större områden med lämplig storlek och form. Behovet av omarrondering är ojämförligt störst i Dalarns län men även i andra delar av landet finns behov av åtgärder. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare konstaterat att omarronderingsverksamheten bör bedrivas fortlöpande. Det främsta motivet är naturligtvis att nå de positiva effekter för enskilda och samhället som en rationalisering av fastighetsindelningen ger, särskilt vad gäller jord- och skogsbruk. En kontinuerligt bedriven omarronderingsverksamhet är också en förutsättning för att lantmäteriet skall kunna bevara och utveckla sin kompetens på området.