ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub239 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillfälligt statsbidrag till hotade glesbygdsskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor utreds. Som ett mantra upprepas slagorden hela landet ska leva och bredband åt alla. Viktigt är att goda förutsättningar ges för glesbygdens byar att överleva. Nya företagsetableringar i glesbygden är livsnödvändiga och en förutsättning för att nya företag ska etableras är bl.a. bredband. Men åtgärderna är inte någon tröst för de småbarnsföräldrar som valt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning på grund av för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker stänger kommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inte minst många föräldrar i inland fått erfara. Föräldrar i glesbygden har tagit ut sina barn i skolstrejk, då de menar att det inte är rimligt att kommunen ska frakta sexåringar per dag på dåliga grusvägar i dåligt väder med halka och kyla för att de ska kunna gå i skolan. Långa resvägar medför också orimligt långa arbetsdagar för små barn. För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att unga familjer väljer att flytta till tätorterna alltmedan utbyggnaden av bredband fortgår. En investering till vilken och vems nytta? Byn dör sakta men säkert ut. är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ändå svårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygd där det inte ens finns för- eller lägsta klasser. Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola. Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära att elevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta att minska. Det finns många glesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilket kan innebära att en negativ befolkningskurva vänds. En väl genomtänkt regionalpolitik med användande av ny teknik möjliggör detta. Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Det statliga stödet ska kunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen och kriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positiv utvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen är för respektive by skall göras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på eller annan lämplig myndighet.
mot · GR02Ub241 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning om samlevnads- och jämställdhetsfrågor i Sfi-undervisningen. Svenska för invandrare, sfi, ska ge kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Kommunen har skyldighet att erbjuda sådan undervisning till nyanlända vuxna invandrare. Utbildningen kan organiseras på olika sätt i kommunerna. Vår svenska integrationspolitik syftar bland annat till att ge förutsättningar för individen att bli delaktig i vårt samhälle. Det innefattar många olika kunskaper och kan säkerligen ge upphov till olika kulturkrockar. Det är därför angeläget att denna undervisning är av god kvalitet. En av möjliga tillfällen att nå invandrare är genom undervisningen i Svenska för invandrare. Det är en viktig del av introduktionen och lärarna där spelar en stor roll. Samlevnadsfrågor och relationer med andra människor måste också tas upp i denna undervisning. Att förstå hur det svenska samhället fungerar är nödvändigt för att man ska känna delaktighet. Kunskap om våra svenska värderingar vad gäller jämställdhet mellan kvinnor och män och att kvinnor och män har samma rättigheter och skyldigheter i vårt samhälle är angeläget att utbilda om. Att kvinnor, liksom män, har rätt till sitt eget liv, till sin egen kropp och sin egen sexualitet är lika självklart. Det är dock inte säkert att kunskap om värderingarna är detsamma som att man sympatiserar med värderingarna. Därför bör det vara en självklarhet att dessa frågor ingår i all sfi-undervisning, liksom möjligheten att skapa tillfällen för att diskutera kring sina egna och andras värderingar och synsätt.
mot · GR02Ub242 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om doktoranders rätt till sociala förmåner i händelse av sjukdom och graviditet. Att doktorera innebär vanligen att man finansieras via utbildningsbidrag och via doktorandtjänst. Den som är anställd som doktorand (har doktorandtjänst) omfattas av avtalsenliga förmåner utöver det lagstadgade grundskyddet. Dessa inkluderar bland annat avtalspension, arbetsskadeförsäkring samt ersättning vid sjukdom och föräldraledighet. Den som är anställd som doktorand uppfyller också arbetsvillkoret för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Den doktorand som går på utbildningsbidrag är däremot inte berättigad till samma sociala förmåner som en anställd doktorand. Utbildningsbidraget är pensionsgrundande men ger inte underlag för sjukpenning eller a-kassa, trots att utbildningsbidraget är skattepliktigt. Som doktorand med utbildningsbidrag har man rätt att behålla de sociala förmånerna i händelse av sjukdom eller graviditet. Så fungerar det dock inte i praktiken. Utbildningsbidraget finansieras av lärosätet eller externa finansiärer, såsom forskningsstiftelser och . Forskare ansöker således om dessa anslag för att kunna bedriva forskning (inte för att betala doktoranders föräldraledighet.) Då bidragsgivarna förväntar sig en redovisning av hur medlen använts, ser inte forskningshandledare och kollegor med blida ögon på om en doktorand tar dessa medel, avsedda för forskning, i anspråk för exempelvis föräldraledighet. Det finns således ett motstånd från universitetens sida till att anta unga kvinnor med uttalade planer på att bilda familj. Detta förhållande medför att i synnerhet unga kvinnor måste välja mellan att antingen forska eller bilda familj. Detta rimmar mycket illa med regeringens löften om att fler ska gå vidare till forskarutbildning och att förbättra villkoren för ensamstående och studerande föräldrar.
mot · GR02Ub243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare. Nyckeln till framgång är språket. Syftet med undervisningen Svenska för invandrare måste vara att en individ skall få möjlighet att skaffa sig så goda kunskaper i svenska att hon/han kan fungera både i samhället och på arbetsmarknaden. Ett annat syfte skulle kunna vara att möjliggöra ett svenskt medborgarskap. Vore det så att det bland annat krävdes grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna erhålla svenskt medborgarskap skulle säkert fler mer aktivt delta i sfi-undervisningen. publicerade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () en undersökning som visade vilka effekter konkurrensen mellan kommunala skolor och friskolor har på undervisningens kvalitet. Undersökningen visade att konkurrens och mångfald gynnar elever såväl i den kommunala skolan som i friskolan. har gått från ett etniskt homogent samhälle till att bli ett av mest mångkulturella. Många av de människor som kommit till har haft drömmar och ambitioner om ett bättre liv för sig själva och för sina barn. Ofta har de fått sina förhoppningar grusade. Alltför många lyckas inte ta sig in i det svenska samhället. En av barriärerna är språket. I dagens samhälle är det kunskap och kompetens som är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och språket är nyckeln. Resultaten från sfi visar att endast hälften av dem som genomgått utbildningen har uppnått godkänd nivå . Två av tio klarar endast enkel vardagssvenska och fyra av tio klarar inte ens att läsa en enkel tidningsartikel. De är i princip funktionella analfabeter. Svenska för invandrare erbjuds till alla men motivationen har varit låg. Utbildningens primära syfte är språkinlärning. Den ger i allmänhet inte tillräckliga språkkunskaper för elever att efter avslutad utbildning kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Dessutom är invandrare med bristande språkkunskaper utestängda från aktivt deltagande i stora delar av samhällslivet. För att säkerställa en god utbildning måste det finnas så många alternativ som möjligt. Utgångspunkten för undervisningen bör vara att den är individuellt anpassad efter personens förutsättningar och behov. För att ge individen valfrihet att utforma sin svenskundervisning på det sätt som passar henne/honom bäst måste undervisningen konkurrensutsättas. Detta kan förverkligas genom ett nationellt peng- eller checksystem där individen själv väljer utbildning anpassad till hennes/hans speciella förutsättningar. Viktigt är att undervisningen inte begränsas till en viss kommun eller region då utvecklingen av de tekniska förutsättningar som finns för personligt lärande är många.
mot · GR02Ub244 · 2003-10-07 00:00:00 — Förtroendefull information i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett förslag om förtroendefull information i skolan brådskar. Mycket tyder på att behovet av olika former av kontinuerlig uppföljning av elevers prestationer kommer att öka . I takt med att allt fler inser att vi måste individualisera skolan ökar kraven just på individuell uppföljning. Det medför också ökade krav på kvalitet och innehåll i informationen och dokumentationen kring varje elev. För att uppföljningen skall bli effektiv behövs någon form av individuellt inriktad och kontinuerlig dokumentation av elevens resultat och utveckling. Sådan dokumentation kan utformas på många olika sätt och ha många olika namn, men vanligtvis kallas den individuell studieplan. I kontakten mellan eleven, föräldrarna och läraren utgör den individuella studieplanen en intern överenskommelse och dialog som till sin art måste vara privat och konfidentiell för andra. är studieplaner vid alla offentliga skolor allmänna handlingar som inte är hemligstämplade eller på annat sätt sekretesskyddade. Endast de elevvårdsuppgifter, det vill säga uppgifter om eventuella utredningar som rör en elevs personliga förhållanden med mera, som eventuellt ligger till grund för en elevs studieplan är skyddade genom sekretesslagen. Fristående skolor har emellertid ingen skyldighet att lämna ut dokumentation. Jag tycker att det är orimligt att det som diskuteras och överenskommes mellan lärare, elev och föräldrar automatiskt blir offentlig handling. I stället bör materialet i en individuell studieplan vara privat mellan skolan, föräldern och eleven. Annars faller hela resonemanget om tätare dialog och mer informationsöverförelse mellan skolan och hemmet. För att förtroendefull information, såsom individuella studieplaner, skall kunna användas på optimalt sätt bör lagstiftningen avseende denna informations offentlighet ändras. I sammanhanget bör särskilt två omständigheter beaktas. För det första bör även i fortsättningen dokument av rättssäker karaktär vara offentliga, exempelvis betyg, elevrådsprotokoll med mera. För det andra får inte samarbetet mellan skola och socialtjänst omöjliggöras av sekretessreglerna. Det är viktigt att konkreta former för samarbete mellan skolan och utvecklas i syfte att tidigt förebygga brott och missbruk bland unga. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av bestämmelserna i sekretesslagen om sekretess i skolan. Utredaren skulle redovisa uppdraget , men trots att beslut i frågan brådskar har ännu inget betänkande levererats. Framtidens skola kräver kontinuerlig skriftlig uppföljning av hög kvalitet. Om uppföljningen skall bli förtroendefull och därmed meningsfull kan sådan information inte omfattas av offentlighetsprincipen. Därför bör regeringen återkomma till med förslag som innebär att lagstiftningen avseende förtroendefull informations offentlighet inom skolan ändras.
mot · GR02Ub246 · 2003-10-07 00:00:00 — Forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi bör förläggas till . Den av regeringen tillsatta har avgivit sitt betänkande SOU 2003:72. Förslagen sträcker sig över ett brett fält. Den kompetens som finns vid skulle kunna utnyttjas för att hantera många av de frågor tar upp. Inom finns Kalmarsundslaboratoriet med marin kompetens och mångårig erfarenhet av miljöövervakning. Kalmarsundslaboratoriet hyser också FN-programmet . Till högskolan hör vidare Sjöfartshögskolan, och i finns med ekonomisk kompetens. Erfarenhet av miljöutbildning mot Balticum finns inom tidigare , som kallas ESS (Environmental Science Section). Inom den naturvetenskapliga fakulteten pågår arbete för etablering av en professur inom Fiskpopulationsekologi. Många goda skäl talar för att en permanent forskarskola benämnd Fiskekologi och fiskeribiologi (sidan 119 i betänkandet) förläggs till . Kompetensen finns där och geografiskt ligger vid viktigaste fiskeområden.
mot · GR02Ub248 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv, som medger att sjuksköterska med formell kompetens rätt attanvända sin förskrivningsrätt även vid anställning inom skolhälsovård. infördes en generell förskrivningsrätt för distriktssköterskor som uppfyllde vissa särskilt uppställda kunskapskrav i farmakologi och sjukdomslära. uppföljning av denna reform visade att förskrivningsrätten bidrog till en enklare och effektivare handläggning, till exempel genom att distriktssköterskan fått en bättre överblick för uppkomna läkemedelsproblem. Andra positiva effekter var att andra behandlingsmetoder än läkemedel valts i ökad omfattning eller att man avvaktat läkemedelsbehandling. Framför allt hade den också medfört ett mervärde för patienten i form av bättre omvårdnad. Mot bakgrund av de positiva resultat som såg i samband med sin uppföljning föreslog man att det skulle göras en utvidgning av förskrivningsrätten så att även andra sjuksköterskekategorier skulle få förskriva läkemedel. Mot den bakgrunden gav regeringen styrelsen i uppdrag att, i samråd med , bland annat överväga en utvidgning av förskrivningsrätten. Med beaktande av förslag föreslog regeringen att rätten att förskriva läkemedel skulle omfatta fler sjuksköterskor. Med hänvisning till utvecklingen mot allt mer öppen vård, framför allt i regi, föreslog regeringen att sjuksköterskor som uppfyller vissa uppräknade utbildningskrav, och som dessutom arbetar som distriktssköterska vid vårdcentral eller motsvarande, inom hälso- och sjukvård för äldre och funktionshindrade eller inom hemsjukvård bör ges förskrivningsrätt. Verksamheten där arbetet sker ska bedrivas av landsting, kommun eller av annan offentligt finansierad vårdgivare. Trots att man successivt har utökat antalet inriktningar för sjuksköterskor med förskrivningsrätt, så finns det en grupp som hamnat i en märklig situation. Det är formellt behöriga distriktssköterskor och sjuksköterskor med annan specialistutbildning, med anställning inom skolhälsovård. Även om de uppfyller de formella kompetenskraven får de med nuvarande bestämmelser inte använda sin förskrivningsrätt. Det kan inte vara rimligt att det är arbetsplatsen som är avgörande för om en sjuksköterska ska få använda sin formella kompetens. Jag hemställer därför att regeringen gör det möjligt för sjuksköterska med formell kompetens använda sin förskrivningsrätt även vid anställning inom skolhälsovård.
mot · GR02Ub249 · 2003-10-07 00:00:00 — Resursfördelningssystemet för universitet och högskola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning som ser över resursfördelningssystemet så att kvaliteten på högskoleutbildningarna bibehålls. tilldelas universitet och högskolor finansiella resurser genom ett prestationssystem. Pengarna kommer i två påsar. Den ena betalas ut när studenten registrerat sig på kursen. Den andra delen betalas ut när studenten har klarat av det poänggivande momentet. Det finns många problem med det nuvarande resursfördelningssystemet. Systemet uppmuntrar högskolor och universitet att fria istället för att fälla. Då en del av pengen fördelas efter prestation skapas incitament för att släppa igenom de studenter som ligger på gränsen till godkänt för att på så sätt erhålla intäkter. Det finns med andra ord stora risker med detta system, som i slutändan kan komma att påverka kvalitén på våra universitets- och högskoleutbildningar. /2003 inträffade en uppmärksammad så kallad snabbrättning vid . Bakgrunden är den att 146 teknologtentor snabbrättades på grund av resursbrist. skrev 146 teknologer tentamen i mekanik. Det var en omtentamen, studenterna hade redan missat tentamen minst en gång. Vanligtvis godkänds drygt hälften av dem som skriver tentamen. Tentamen skulle rättas av fem personer men på grund av resursbrist kom endast en person att bli ansvarig för rättningen. Detta tillsammans med resursfördelningssystemet orsakade snabbrättningen som kom att leda till att 144 av de 146 tenterande godkändes. De två som underkändes hade inte lämnat in något svar. Om den ansvariga avdelningen inte hade rapporterat in resultatet före hade prestationspengen på fryst inne. Det finns anledning att tro att denna händelse inte är unik för . Det råder stor resursbrist på högskolor och universitet runt omkring i landet. Den ensidiga ökning av antalet utbildningsplatser som regeringen har verkat för har dessvärre inte följts upp med resurser för att kunna utföra utbildningen på ett bra sätt. Det har lett till färre lektionstimmar, fler storsalsföreläsningar och framförallt till en stor lärarbrist. Denna utveckling kan inte fortsätta om vi vill ha en högskoleutbildning som kan konkurrera i internationell jämförelse.
mot · GR02Ub250 · 2003-10-07 00:00:00 — Treterminerssystem i den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att i praktiken införa ett treterminssystem i den högre utbildningen. Det långa sommaruppehållet i en absolut övervägande majoritet av utbildningarna på landets universitet och högskolor medför många problem. För de studenter som inte lyckas skaffa sig ett sommarjobb är sommaruppehållet ett reellt försörjningsproblem. För den som studerar på heltid är denna långa period av uppehåll en märklig konstruktion. Heltidsstudier bör rimligen vara heltidsstudier med möjlighet till stöd av studiemedel under en större del av året. Genom att införa ett treterminerssystem eller på annat sätt reformera undervisningen och studiemedelssystemet så att en större del av året används till studier ökar inte bara många studenters ekonomiska trygghet. På detta sätt skulle även studenterna ha en möjlighet att snabbare avsluta sina studier och ta sin examen något som i sig är eftersträvansvärt. Genomströmningen och effektiviteten i högskolan skulle öka, tiden i arbetslivet förlängas och den enskildes ekonomiska situation bli tryggare. Sannolikt skulle det även bidra till att nå nya grupper av studenter. har tidigare behandlat förslag om treterminerssystem och då konstaterat att några formella hinder för ett sådant system inte föreligger, varför förslagen avslagits. Då en absolut övervägande majoritet av de utbildningar som erbjuds landets studenter inte är upplagt på detta sätt trots att det skulle öka tryggheten för studenterna och öka effektiviteten i utbildningssystemet krävs att regeringen aktivt verkar för att en sådan upplagt utbildning skall erbjudas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02Ub251 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av hantverksutbildning för vuxna. Många av alla de saker vi köper är tillverkade av personer, yrkesutbildade och skickliga i sitt kunnande. Men, medelåldern inom många hantverksutbildningar är hög och kommer det att pensioneras cirka 100 000 hantverkare. Totalt rör det sig om ca 200 olika yrken som kan komma att räknas som bristyrken allt från stuckatörer, listmakare, tryckare, mjölnare och kockar till glasmästare, låsmed, bokbindare, segelmakare och förgyllare. Bekymren tog sin början när yrkesskolorna försvann och ersattes med en gymnasieskola, som svikit alla de elever som har handlag och intresse för att utbilda sig i ett praktiskt yrkeskunnande. Regeringen har favoriserat de teoretiska utbildningarna framför yrkesutbildningarna. finns möjligheter för en hantverkare att läsa vidare till ekonom men inte för en ekonom att omskola sig till hantverkare. Om problemen är stora för yngre elever, som vill utbilda sig till hantverkare inom gymnasieskolans program, är problemen inte mindre då det gäller vuxna som vill omskola sig till ett hantverksyrke. anses vara sämst i på att erbjuda vuxna hantverksutbildning. Tack vare en överenskommelse mellan de nordiska länderna i har svenska elever möjlighet att yrkesutbilda sig i . Här har yrkeskunnandet också en helt annan status än den har i . Man känner yrkesstolthet. Behovet av en utbildningsreform för att också i kunna erbjuda vuxna en hantverksutbildning är mycket stort. Att förlita sig på är inte hållbart i längden.
mot · GR02Ub253 · 2003-10-07 00:00:00 — Skolskjuts för särskolebarn i friskola begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att sär- skolebarn i friskola får rätt till skolskjuts. Särskolebarn som går i den kommunala skolan har rätt till skolskjuts, men många föräldrar upplever i stället en annan skolform som det bästa alternativet för sina barn, t.ex. en Montessoriskola, eller annan friskola med särskild pedagogik för barn med dessa behov. Särskolebarn som går i en friskola förlorar rätten till skolskjuts. Det kan innebära mycket betydande belopp. Ett exempel är Färe Montessoriskola i , vars 43 elever kommer från tre kommuner, där skolskjutsorganisationen kostar mer än . Det innebär en utgift för varje elevs hem på . Man kan ifrågasätta om det finns en reell valfrihet för särskoleföräldrar att placera sina barn i den skola där de får den bästa starten i livet, när skolskjutskostnaden är så betydande och de kommunala alternativen för särskolebarn är så bristfälliga. Det är angeläget att öppnar möjligheten att låta särskolebarn i friskola få behålla rätten till skolskjuts. Skånberg (kd)
mot · GR02Ub254 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg. Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 15 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, och möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den skillnaden framgår inte av betyget, och incitamentet för att höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt, såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring i grunden av betygssystemet vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, till exempel G+. Det skulle innebära att det blev sex betygssteg, istället för nuvarande tre, samt IG (icke godkänt). För den som inte kvalificerat sig för Godkänd borde läraren ha möjlighet att skriftligt dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Skånberg (kd)