mot · GR02N329 · 2003-10-07 00:00:00 — Mer och fler företagare 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Underifrånperspektiv på tillväxt 5 4.1 Tillväxt för livskraft och självbestämmande 5 4.2 Fler företagare skapar tillväxt 6 4.3 Nya enkla företagsformer 6 5 Företagare är människor 7 5.1 Kvinnors företagande 7 5.2 Offentlig upphandling 8 5.3 Lättare att få F-skattsedel 8 5.4 Invandrares företagande 9 5.5 Ekonomiska förutsättningar 10 5.6 Informellt kapital 10 5.8 Trygghetssystem även för företagare 11 5.9 Försäkringsskydd även för företagare 12 6 Rensa i systemen! 6.3 förslag till sjuklönemodell 13 6.6 Skatten och kapitalet 14 6.7 Rättssäkerhet inom skatteområdet 15 6.8 Slopa debitering av mervärdesskatt i handel mellan momspliktiga företag 16 6.9 Krafttag för konkurrenskraft 17 6.10 Tillgång till kompetent arbetskraft 17 7 Starka regioner för ökad tillväxt 18 7.1 Maktfördelning enligt federalismens principer 19 7.2 Utveckling av de gröna näringarna 20 behöver fler entreprenörer och fler småföretag. I den här motionen presenterar sin syn på hur fler människor ska kunna bli företagare. Vi antar ett underifrånperspektiv på tillväxt, där det är människan och företagandet som står för en ökad tillväxt, inte centrala påbud och föreskrifter. tillväxt är direkt förbunden med tillväxten i regionerna och beroende av de egenskaper och potentialer regionerna tillsammans besitter. Vi framför i den här motionen kritik mot den tredje sjuklöneveckan och presenterar ett förslag till sjuklönemodell som gynnar småföretag. Andra viktiga reformer för ett ökat företagande är tillgång till riskkapitalavdrag, såddfinansiering, lika villkor i trygghetssystemen samt möjlighet till försäkringsskydd. Välfärdsentreprenörer ska befrämjas. Vi anser att möjligheterna till att bedriva företag inom vårdsektorn kraftigt måste förbättras. Attityderna mot kvinnors företagande måste förändras. mål är att av alla företag ska drivas av kvinnor. Invandrare som driver företag ska ha samma förutsättningar som infödda företagare att tjäna pengar på sitt företagande. Mindre regelkrångel och bättre myndighetsservice är andra angelägna områden. Företagsskatterna måste ses över. Vi föreslår en förändring av de s.k. 3:12-reglerna enligt den s.k. BEK-modellen samt en ökad rättssäkerhet för företagare inom skatteområdet. Vi vill även utreda ett förslag om att slopa debitering av mervärdesskatt i handel mellan momspliktiga företag. Slutligen argumenterar vi för att god konkurrens och tillgång på kompetent arbetskraft ger livskraftiga företag. 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ökad tillväxt skall bidra till en ekonomisk utveckling som är både miljömässigt och socialt uthållig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva nya förenklade företagsformer i enlighet med aktiebolagens redovisningsprinciper.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett första delmål bör vara att av landets nystartade företag drivs av kvinnor. begär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag till åtgärder i syfte att förbättra möjligheterna att driva företag inom vårdsektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattemässigt jämställa offentliga och privata aktörer i offentlig verksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade möjligheter till att erhålla F-skattsedel.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att invandrares kompetens skall valideras och att deras chanser på arbetsmarknaden skall jämställas med infödda svenskars.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att invandrare som driver företag skall ges samma förutsättningar som infödda företagare att tjäna pengar på sin verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda tillgången på riskkapital. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett riskkapitalavdrag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka den statliga såddfinansieringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att socialförsäkringarna bör utredas så att samma regler gäller för företagare som för anställda i fråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att småföretagare bör ges tillträde till a-kassan om företaget är helt eller delvis vilande.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att make eller maka till företagare skall få ta del av arbetslöshetsersättning på samma villkor som andra.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas om hur företagare som inte får fullgott försäkringsskydd på grund av inbrottsrisk eller stor risk för skadegörelse skall kunna bedriva verksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en sjuklönemodell med storleksrelaterat arbetsgivaransvar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet för regelförenklingsarbetet bör vara en minskning samt innehålla delmål och kontinuerligt återkommande rapportering till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett uppdrag för regelförenklingsarbetet är att undersöka reglerna kring företagande ur ett genusperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheter skall ha samma svarstid som företagare.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett gemensamt uppgiftslämnarregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa arvs- och gåvoskatten mellan makar och bröstarvingar samt att avveckla förmögenhetsskatten, i ett första steg genom avskaffad sambeskattning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särreglerna för beskattning av närstående bör slopas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i 3:12-regelverket införa en BEK-modell samt att höja klyvningsräntan till en nivå över statslåneräntan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i skattelagstiftningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna att anlita allmän experthjälp vid skattemål bör förbättras.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs dels om att tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt bör förskjutas, dels om en gemensam betalnings- och redovisningsdag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förslaget om att slopa debitering av mervärdesskatt i handel mellan momspliktiga företag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vissa grundförutsättningar såsom bra utbildning, decentraliserad forskning, väl utbyggd infrastruktur, närhet till sjukvård m.m. Är en förutsättning för tillväxt i hela landet. 1Yrkandena 2, 5, 15 hänvisade till LU. 2Yrkande 5 hänvisat till FiU. 3Yrkandena 6, 10 och 2127 hänvisade till SkU. 4Yrkandena 7, 13 och 14 hänvisade till AU. 5Yrkandena 12 och 16 hänvisade till SfU. 6Yrkande 19 hänvisat till KU. 4 Underifrånperspektiv på tillväxt Tillväxt är ett av vår samtids mest omhuldade begrepp. De flesta gör anspråk på att vilja främja den, att vara orienterad av den eller att bygga välfärden på den. utgör ett undantag från den allmänna tillväxtkören då vi framhåller ett underifrånperspektiv på tillväxt. Det betyder att vi lägger fokus på människorna som tillväxtskapande faktorer och därmed polemiserar med uppfattningen att tillväxt kan kommenderas fram centralt via storskaliga strukturer. Vi menar att tillväxt är förutsättningen för ett höjt välstånd och ett livskraftigt samhälle. Ett sätt att definiera tillväxt är efter det gängse sättet att mäta ekonomisk tillväxt på nationell nivå, dvs. genom den årliga förändringstakten av bruttonationalprodukten (BNP). BNP mäter det samlade förädlingsvärdet av produktion och tjänster som utförs på en marknad i ett land. Den regionala motsvarigheten till BNP-måttet är bruttoregionprodukten (BRP) som mäter förädlingsvärdet vid samtliga arbetsplatser i en region. Alla regioners BRP summerar upp till BNP på nationell nivå. En hög nationell tillväxt förutsätter därför att regionernas förädlingsvärde i de olika näringsgrenarna ökar. tillväxt är direkt förbunden med tillväxten i regionerna och beroende av de egenskaper och potentialer regionerna tillsammans besitter. Regionernas bidrag till den nationella tillväxten sker genom att fler människor i hela går från arbetslöshet till sysselsättning och att företagen i hela blir mer lönsamma och produktiva. BNP per se är dock inget mått på vare sig välstånd eller livskraftiga samhällen. Det utelämnar t.ex. fördelningsaspekter, miljö, demokrati och livskvalitet. En ökad ekonomisk tillväxt är dock en förutsättning för att även en ökad ekonomiskt utveckling ska ta fart. anser att en ökad tillväxt ska bidra till en ekonomisk utveckling som är både miljömässigt och socialt uthållig. Detta bör ges regeringen till känna. 4.1 Tillväxt för livskraft och självbestämmande För att skapa tillväxt i behövs en bra svensk tillväxtfrämjande politik. Det duger inte att skylla utebliven tillväxt på effekter av globalisering eller folkomröstningsresultat. Det gäller att betrakta tillväxt som ett mycket konkret koncept. Exempelvis handlar det om att ifall topplacering 1970 hade bestått så hade varje familj haft ca mer att förfoga över . Det handlar alltså om pengar, men också om självförverkligande: om att kunna spara ihop kapital till ett hus, en lägenhet, en resa eller att starta ett företag. Det handlar om att förse människor med verktyg för att kunna klara sig själva, att göra det bra och att trivas med det. mer ger inte bara enskilda människor och deras familjer ett ökat utrymme; det möjliggör också övergripande offensiva satsningar på en miljömässigt och socialt hållbar utveckling. 4.2 Fler företagare skapar tillväxt behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Det är i dessa dynamiska miljöer jobben skapas och alltså där som tillväxten tar fart. Vi tror att vi kommer att få se fler och fler småföretag som, i likhet med den nya världsekonomin, fokuserar kring humankapitalet: tjänsteföretag, upplevelseindustri, kunskapsintensiva företag. Industrialismens era, och det ekonomiska system vi just lämnat, fokuserade på naturtillgångar, råvaror, storskalig produktion, landmassa och centrala lösningar. Den bild många har av småföretagare är präglad av den gamla världsekonomin, men småföretagare av finns till största delen inte inom tillverkningsindustrin. anser att tillväxt skapas av människor, inte av system och strukturer. För att människor ska kunna skapa tillväxt behövs det dock ändras i både system och strukturer. Forskning och studier kring förutsättningarna för företagandet och tillväxt återkommer ständigt till begrepp som innovationsförmåga, rörlighet, dynamik, kreativitet, tillit, attityder, förtroende, kompetensbaserade nätverk, kunskaper, mångfald och marknadskonfrontation. De första fyra begreppen berör just de områden där småföretag är så framgångsrika; att de genom sin okomplicerade organisation och flexibilitet har möjlighet att stå för kreativa produktionslösningar såväl som innovationer. Småföretagen har därför en nyckelroll i att skapa tillväxt. Forskare som mätt nivåer av entreprenörskap i olika delar av världen (GEM 2000) har funnit ett tydligt positivt samband mellan höga nivåer av entreprenörskap och hög BNP. Villkoren för småföretagande behöver därför kraftigt förbättras. Småföretagare kan inte känna tillit till regeringen och dess politik. Det krävs helt andra attityder för att skapa ett läge då människor vågar expandera sin verksamhet eller vågar starta företag. har återkommande pekat på att väl fungerande utbildnings- och transportinfrastruktur, effektiv kapitalförsörjning samt konsekvent lagstiftning och stödjande regelverk är mycket viktiga för att småföretag ska kunna starta och verka. 4.3 Nya enkla företagsformer Nya former av företagsorganisationer som bejakar entreprenören bör prövas. väntar med spänning på utfallet av processen mot Bolagsbolaget i . Deras affärsidé är att erbjuda småföretagare registrerat via själva Bolagsbolaget. Därutöver får småföretagarna hjälp med regler och administration, en på det hela taget enkel och praktisk lösning som i dock anser bryter mot gällande lagstiftning. Aktiebolagsformen har betydande fördelar i enkelhet vad gäller regelsystem och uppbörd av skatter kopplat till löpande konsumtion och uttag. Den möjligheten faller dock bort för många småföretagare på grund av höga krav på kapitalinsatser och administration i form av reglerad offentlig rapportering och lagstadgad revision. En förenklad företagsmodell baserad på aktiebolagens principer kan i förlängningen ersätta de i många fall komplicerade och svårhanterliga företagsformerna enskild näringsverksamhet och handelsbolag. Vad ovan anförs om att pröva nya förenklade företagsformer i enlighet med aktiebolagens redovisningsprinciper ges regeringen till känna. 5 Företagare är människor I debatten om entreprenörskap och företagsamhet vill synliggöra företagaren som person. Genom att fokusera på företagaren får vi en realistisk bild av hur företagandets vardag ser ut som vi synliggör att det är människan och inte systemen som skapar tillväxt. Många människor bär på idéer de skulle vilja förverkliga och vi vill bidra till bättre förutsättningar. för en företagare är fortfarande en svensk man. Forskare i företagsekonomi och entreprenörskap vid i har vidare kunnat konstatera att det nästan bara är manligt företagande som uppmärksammas i media samt att den manliga styr entreprenörskapet. konstaterar i sin rapport flickor startar inte företag att det finns fler manliga företagare än kvinnliga. Trenden är dessutom negativ, med allt färre kvinnor bland aktiva och fristående nystartade företag. Förutom en generell överrepresentation av män i näringslivet leder denna obalans till att det finns få kvinnor i de traditionella nätverk från vilka styrelseledamöter, och ordföranden rekryteras. Även om avsaknaden av jämställdhet inom näringslivet främst är ett strukturellt och normativt problem, anser att vissa riktade insatser kan vara värdefulla. Vi satsar därför på att tillhandahålla affärsrådgivning och resurscentra för kvinnor som driver eller vill starta företag. Det mest uppenbara problemet med ett ojämställt näringsliv är förstås resursslöseriet med att inte utnyttja kvinnors kompetens. En studie från SNS pekar på att kvinnor står för av alla akademiska examina från högskolan, och de har höga betyg. För att öka konkurrenskraft och tillväxt behövs fler företagare, och i synnerhet fler kvinnliga företagare. I och utgör andelen kvinnliga företagare . Detta trots att en betydligt lägre andel kvinnor förvärvsarbetar i dessa länder jämfört med . Ett första delmål bör vara att av landets nystartade företag drivs av kvinnor. Detta bör ges regeringen till känna. Jämställdhetsarbete handlar ofta mer om att förändra normer och strukturer än att använda trubbiga och godtyckliga politiska instrument som kvotering. Det finns dock uppenbara områden där politiken på ett enkelt sätt skulle kunna bidra till att bryta upp sociala konstruktioner om kvinnligt och manligt genom att slå hål på gamla maktstrukturer, och därmed släppa fram kvinnor som vill bli företagare. Ett sådant område är hälso- och sjukvården, där kvinnorna är fler än männen vad gäller att driva företag. Men som påpekar tillåts nu allt färre att alls starta eget inom sjukvården. Alltså ytterligare en faktor som håller tillbaka både kvinnors utvecklingsmöjligheter som företagare och en bättre mångfald och kvalitet i vården. Vårdentreprenörer vittnar om svårigheterna att arbeta långsiktigt och de stora risker som är förbundet med att försöka driva företag inom välfärdssektorn. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med förslag till åtgärder i syfte att förbättra möjligheterna att driva företag inom vårdsektorn. Det är diskriminerande att de största hindren för eget företagande finns inom de områden där kvinnor har de flesta jobben inom offentlig sektor. Sänkta arbetsgivaravgifter enbart i offentlig sektor missgynnar entreprenörer, som betalar vanlig arbetsgivaravgift. De gällande upphandlingsreglerna gynnar stora företag framför små entreprenörer och bidrar till den märkliga bild som målas upp av entreprenörer i t.ex. vården. Yrkande angående en sk. utmaningsrätt återfinns i vår motion om hälsa (So343). Vi vill ta vara på den drivkraft som ligger i att offentlig verksamhet kan knoppas av till anställda som vill ta över och driva verksamheten i egen regi. har kommuner och landsting en möjlighet att bidra till tillväxten genom att lägga ut fler verksamheter på andra aktörer, såsom företag, kooperativ m.m. Kommunala bolag ska inte konkurrera med privata. Välfärdsentreprenörer ska behandlas lika som verksamheter som drivs av landsting eller kommuner. Arbetsgivaravgiften ska vara densamma för offentliga och privata arbetsgivare. Privata och offentliga aktörer ska omfattas av samma momsregler. Vad ovan anförs om att skattemässigt jämställa offentliga och privata aktörer i offentlig verksamhet bör ges regeringen till känna. 5.3 Lättare att få F-skattsedel Sjukvårdspersonal med entreprenörsambitioner möter flera svårigheter på vägen mot det egna företaget. De är bland annat beroende av att de blivande uppdragsgivarna är villiga att ingå ett samverkansavtal. Eftersom själva antalet uppdragsgivare inom vården och omsorgen är få, blir det problem med att erhålla en F-skattsedel. Näringsverksamhet föreligger enligt 21 § kommunalskattelagen när verksamhet bedrivs i vinstsyfte yrkesmässigt och självständigt. Självständighets- och vinstkriterierna avgör om inkomsterna ska hänföras till tjänst eller till näringsverksamhet. Antalet uppdragsgivare och självständigheten gentemot dessa är av betydelse vid bedömningen. Reglerna för bedömning av självständighetskriterierna är otidsenliga och bör ändras. Regelverket hindrar således sjuksköterskor att starta eget, eftersom det i stort sett endast finns två uppdragsgivare: landstingen och/eller kommun. Konsekvensen blir att den blivande företagaren har svårt att få F-skattsedel på grund av att självständighetskriteriet inte anses uppfyllt. anser att i ett företagsamt samhälle ska alla ha rätt att få F-skattsedel. ska F-skattsedeln sedan kunna aktiveras av de personer som vill starta företag. Den får sedan endast återkallas på sakliga grunder. Vad ovan anförs om förbättrade möjligheter att få F-skattsedel bör ges regeringen till känna. Vart femte företag som startas i landet drivs av en person med invandrarbakgrund. Det innebär att företagsamheten bland nya svenskar är något högre än för dem som är födda och uppvuxna här. är ett viktigt och välkommet tillskott till den svenska ekonomin. Diskrepansen mellan ord och handling är särskilt tydlig inom diskrimineringsområdet. Teori och verklighet harmoniserar mycket dåligt. Krafttag i analys, uppföljning och åtgärder måste till. anser att t.ex. bankers och myndigheters service till människor med invandrarbakgrund måste bli bättre, t.ex. genom ökad information på olika språk. Vidare kan det bli aktuellt med en vidgning av diskrimineringslagstiftningen, så att förbudet mot etnisk diskriminering också omfattar företag som drivs och ägs av personer med invandrarbakgrund. Yrkande i detta hänseende återfinns i vår motion om integration och arbetsmarknad (Sf396). Tillväxten i invandrares företag är lägre än hos svenska egenföretagare. Och gapet i tillväxttakten mellan svenska företag och invandrarföretag ökar. Det visar en kartläggning som också innehåller andra överraskande fakta. En jämförande studie har gjorts av drygt 7 000 företag som följdes . Men trots att invandrarföretagens tillväxt är lägre än de svenskägda, är invandrarföretagen mer benägna att expandera. En kartläggning genomförd vid visar att invandrarnas utbildningsnivå är högre än svenskarnas. Att starta företag har i vissa invandrargrupper blivit det enda sättet att ta sig ur arbetslöshet, något som bidrar till att många utlandsfödda egenföretagare känner låg självkänsla i sitt yrkesliv. Detta kan i sin tur ha negativa effekter för integrationen. anser att situationen kring invandrares företagande behöver belysas från två håll. Dels måste invandrares kompetens valideras och deras möjligheter på arbetsmarknaden jämställas med infödda svenskar. Dels måste de invandrare som driver företag ges samma förutsättningar som infödda företagare att tjäna pengar på sin verksamhet. I vårt budgetförslag satsar vi på ett program för att utveckla invandrares företag. Vad ovan anförs om att invandrares kompetens ska valideras och deras chanser på arbetsmarknaden jämställas med infödda svenskar bör ges regeringen till känna. Vidare bör regeringen ges till känna vad i motionen anförs om att invandrare som driver företag ska ges samma förutsättningar som infödda företagare att tjäna pengar på sin verksamhet. Genusforskare har kunnat konstatera att invandrare och kvinnor brukar beskrivas på samma sätt de måste hjälpas och omformas för att passa in i samhället. Invandrarkvinnor förväntas starta kooperativ och bli företagare i sömnad och matlagning just den typen av verksamhet som svenska kvinnor bör lämna för att bli mer lika de svenska männen i sitt företagande. Mycket återstår således vad gäller arbetet kring normer och strukturer i vårt samhälle. Många företagare vittnar om svårigheterna att få riskkapital, speciellt om du är kvinna eller invandrare. Enbart detta konstaterade förhållande är ytterst anmärkningsvärt utifrån gällande diskrimineringslagstiftning om bakgrund och kön. Vi vill att alla ska ha möjlighet att själva ta fram startkapital som en grundplåt för det egna företaget, och att eget risktagande premieras. Avgörandet om man ska starta företag ska ligga hos företagaren, inte hos statliga myndigheter. Ett starta-eget-sparande (allemanssparande för att starta eget) bör inrättas, där löntagare skattefritt kan spara för att ha en grundplåt till det egna företaget. Några exempel på modeller som kan prövas för att bredda tillgången på riskkapital för redan befintliga företag är förbättrade regler för periodisering av vinst och beskattning av ägarkapital, stimulerande av regionala entreprenörsfonder, möjlighet för placering av en del av pensionsavsättningarna i regionala pensionsfonder inom ramen för premiepensionsvalet, uppförande av lokala kreditgarantiföreningar och införande av mikrolån för att underlätta lån till de minsta företagen. Vad ovan anförs om att införa modeller för breddad tillgång på riskkapital bör ges regeringen till känna. Den världsomfattande forskarrapporten 2002 som mäter nivåer av entreprenöriell aktivitet och dess koppling till tillväxt pekade tydligt på vikten av informellt kapital, dvs. familjemedlemmars eller s.k. företagsänglars betydelse för entreprenörskap. har förhållandevis låg andel informellt kapital mätt mot det tillgängliga riskkapitalet. Som en konsekvens av de ändrade förmånsrättsregler, som majoritet antog sent , måste riskkapitaltillgången kraftigt ökas. ligger i detta fall långt under exempelvis nivåer, vilket kan vara ett land att studera just i denna fråga. Precis som anser att människor själva ska kunna spara pengar för att starta företag ska de också kunna behålla de pengar de tjänar för att kunna investera i andra företag. Erfarna företagare har goda förutsättningar att bedöma affärsidéer och därför ska de stimuleras till att investera sina förtjänster i nya företag. Det bör alltså vara skattemässigt fördelaktigt att vara en tillväxtens mecenat i .