mot · GR02MJ408 · 2003-10-07 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3.1 ett världsunikt hav 5 4 Föroreningar i havet 6 4.3.1 Avsiktliga oljeutsläpp 7 4.3.2 Låt fartygen lämna olja gratis i hamnarna 8 4.4 Avgaser från sjöfart 8 4.5 Giftiga båtbottenfärger 9 6 Formellt skydd av havsområden 12 6.1 Klassa som särskilt känsligt havsområde 12 6.3 Revidering av Helsingforskonventionen 13 7 Behovet av forskning 14 8 Vindkraftverk till havs 14 9 Uthållig förvaltning av fiskbestånden 14 9.2 Åtgärder mot överfiske 15 9.4 Syresättningen i 17 9.5 Fria handredskapsfisket 17 10 Yrkesfiskarnas villkor 18 10.1 Tillgång till fiskevatten 18 10.2 Konkurrens om fisket 18 10.4 Hinder för vandringsfisk 19 10.8 Lika konkurrensvillkor 20 10.9 Dumpade gifter 21 10.11 Fiskeberoende näringar 21 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att motarbeta kväveutsläpp från reningsverk och jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en gemensam myndighet för reglering av giftutsläpp bör skapas för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att lämna spillolja i hamnar. begär att regeringen återkommer med förslag på förbud mot att transportera olja med enkelskroviga fartyg inom ekonomiska zon.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bekvämlighetsflagg.1 begär att regeringen återkommer med förslag om införande av en skrotningspremie på äldre tvåtaktsmotorer för fritidsbåtar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedskräpning av hav och kuster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tumlare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valfångst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klassa som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av reservat. begär att regeringen återkommer med förslag på lagstiftning i syfte att möjliggöra för att inrätta och ange föreskrifter för skyddsområden som är av nationellt intresse, såväl innanför som utanför territorialvattengränsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en revidering av Helsingforskonventionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Öresund.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av havsforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om havsbaserade vindkraftverk.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett hållbart fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att IBSFC skall följa ICES rekommendationer, med hänsyn tagen till det beräknade överfisket/tjuvfisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder från sida för att rädda hotade fiskbestånd. begär att regeringen senast i tilläggsbudgeten i vårpropositionen 2004 återkommer till med förslag om hur en skärpning av övervakningen av in- och utpassering till/från fiskevatten kan utformas och vilka kostnader detta för med sig.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av EU:s fiskesubventioner i syfte att göra fiskepolitiken mer ändamålsenlig för att uppnå ett långsiktigt hållbart fiske. tillkännager för regeringen som sin mening att i och i bör i vardera hav minst två kustnära områden och minst två utsjöområden inrättas som reservat med totalförbud mot fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en formaliserad samverkan kring svensk fiskepolitik. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som möjliggör inrättandet av lokala fiskevårdsområden vid vissa områden längs kusterna och de stora insjöarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet till och för svenska fiskare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reglering av skarv- och sälbeståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spökgarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restaurering av strömmar och vattendrag.2 begär att regeringen återkommer till med förslag på ett så kallat fiskekonto enligt motionens intentioner.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta negativt saldo för inventarietillgångar vid fartygsbyte.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesfiskaravdrag.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny granskning av skyddet för fiskare vid olyckor med kemiska stridsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en fisketeknisk yrkeshögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasieutbildning med inriktning på fiske.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningen om fisksjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om planering för vattenbruk.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheters hantering av vattenbruksärenden. 1Yrkandena 4 och 5 hänvisade till TU. 2Yrkandena 16, 28 och 36 hänvisade till BoU. 3Yrkandena 14 och 20 hänvisade till FöU. 4Yrkandena 29, 30 och 31 hänvisade till SkU. 5Yrkande 34 hänvisat till UbU. En av hörnpelarna i den kristdemokratiska ideologin är förvaltarskapstanken, som innebär att människan på ett ansvarsfullt sätt skall förvalta och utveckla jordens resurser. Detta innebär dels att naturresurserna skall förvaltas så att de på ett långsiktigt uthålligt sätt kan vara till nytta för människorna, dels att naturen i sig har ett värde som ibland måste skyddas från människans verksamheter. När det gäller förvaltningen av våra hav är båda dessa uppgifter aktuella. Havet har många användningsområden, där fisket kanske är det äldsta och viktigaste. Havsfisket är internationellt, vilket kräver internationella överenskommelser. Detta sker nu genom EU och inom (). instämmer i EU:s åsikt, att fisk i första hand ska fiskas för människoföda, att fisket ska vara ekologiskt, och att kustfisket ska bevaras. Det överfiske som skett är oroande. En kontroll av att fiskekvoter respekteras är svår att genomföra men krävs för att fiskekvoterna ska fungera. Ett för stort fiskeuttag gynnar ingen, utan resulterar långsiktigt i att näringen dör ut. 3.1 ett världsunikt hav Större delen av gränsar till , ett innanhav som vi delar med åtta andra stater. är inte vilket hav som helst. Det är ett världsunikt bräckvattenhav med ett särskilt ekosystem. De flesta arter är utsatta för saltstress eftersom de lever i vad de uppfattar som antingen för salt eller för sött vatten. kännetecknas därför bland annat av en låg artrikedom, vilket gör att varje art har en avgörande betydelse för ekosystemets funktion. Den långsamma vattenomsättningen i gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning, utan stannar kvar och anrikas. Dessa omständigheter gör att det är motiverat att ta särskilda hänsyn till miljö och djurliv. Det är därför angeläget att går i täten för ett gemensamt ansvarstagande för miljö. Framtiden för de levande organismerna i kan säkras endast om viljan att bevara innanhavets ekosystem etableras och stabiliseras hos de olika folk som omger det. Miljösamarbetet måste därför kombineras med en i övrigt hållbar samhällsutveckling och demokratiskt samarbete i regionen ekonomiskt, socialt, kulturellt och politiskt. 4 Föroreningar i havet har åtagit sig att minska den mänskligt orsakade kvävebelastningen till söder om . Rapporteringen från HELCOM visar dock att vi är långt ifrån att nå det målet. Övergödning orsakas av utsläpp från trafik, reningsverk, industrier och jordbruk. Övergödningen medför syrebrist och effekten blir döende insjöar och minskande blåstång i havet. Blåstången är viktig då den utgör en naturlig barnkammare för fiskar och vattendjur. För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste, i första hand, kraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläpp och miljögifter, men det är också oerhört angeläget att kalkningen av försurade sjöar fortsätter. Åtgärder behövs för att få fungerande reningsverk på andra sidan och måste även fortsättningsvis ge bistånd till de länder som står för de största utsläppen från reningsverk. Även svenska reningsverk måste dock minska kväveutsläppen, till exempel genom att samma krav ställs på reningsverken i inlandskommunerna som i kustkommunerna. Med ny teknik beräknas nettoutsläppen av kväve till havet kunna minska med . Kväveutsläppen från jordbruket måste också motverkas, till exempel genom att utöka möjligheten för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödestöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Frikostigare regler för utdelande av så kallat LBU-stöd behövs. Även när det gäller jordbrukets näringsutsläpp är det viktigt att stödja utvecklingen i . Det anses finnas ett sannolikt samband mellan övergödning och minskning av gädda och abborre i havet. Detta till följd av att övergödningen leder till att spiggen förökar sig och äter upp dessa arters rom. I har det exempelvis inte förekommit någon fortplantning av gädda och abborre . Gäddan som fångas längs kusterna är extra attraktiv eftersom dess kött innehåller lägre halter av kvicksilver än fisk fångad i insjöar. Regeringen bör ta initiativ till en analys av vad som orsakat minskningen av de kustlevande fiskarterna i . Utsläppen av kväveoxider till luften från fartygens motorer bidrar till övergödningen då kvävet faller ner i havet genom regn. De flesta kemiska substanser som används återfinns , i större eller mindre mängd, i våra vatten. Det finns spår av läkemedel, bl.a. hormonpreparat, i havet. Många gifter har en hormonliknande effekt. Dessa hormoneffekter stör fiskarnas könsidentitet och fortplantningsförmåga. I fiskkött, särskilt från fet fisk, ökar koncentrationen av t.ex. kadmium och kvicksilver. Dumpning av miljöfarligt avfall i havet har redan förbjudits på EU-nivå, vilket biträtts av . Det är viktigt att arbetet enligt EU:s ramdirektiv för vatten nu tar fart. Det brådskar om inte fiskenäringen ska slås ut innan miljöförbättringen inträder. har halterna av kadmium i strömming fördubblats i . De ökande halterna kan ha många förklaringar. Situationen för PCB är svårtolkad, men mycket tyder på att ämnet åter börjat släppas ut i . PCB ackumuleras i levande organismer och anrikas ju högre upp i näringskedjan man kommer. Toppkonsumenter som säl och havsörn får därför särskilt höga halter av PCB. Det är oroande att minskningen av dioxinhalten i strömming har avstannat. Halterna ligger ofta över den miniminivå på 4 pg/kg som EU fastställt. De höga halterna av dioxiner och PCB tros vara orsaken till att en stor del av sälarna i fortsätter att lida av svåra skador på mag- och tarmsystemet. uppger att tidigare belastningsminskningar av PCB som uppmätts i indikerar att ytterligare begränsning av utsläpp från kvarvarande källor kan ge snabba resultat. vill därför uppmana regeringen att prioritera arbetet med att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB, såväl i som i andra . För att komma åt utsläppen av gifter i föreslår att en gemensam myndighet skapas för . Denna myndighet skall ledas av en styrelse med representanter för alla länder i regionen och ha befogenhet att utfärda förordningar som skall gälla som juridiskt bindande i de ingående länderna. En av de första uppgifterna för myndigheten bör vara att kartlägga källorna till utsläppen av gifter i regionen. Oljeutsläppen fortsätter att vara ett stort problem. Den utsläppta oljemängden i beräknas ligga mellan 2 000 och . För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste kraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläppen av olja och möjligheten att beivra oljeutsläpp förbättras. har nya åtgärder införts för att förhindra utsläpp. Tyvärr har utsläppen fortsatt, med haveriet av Fu Shan Hai som det mest förödande exemplet. Den största delen av oljeutsläppen sker inte vid tankbåtsolyckor utan i samband med rengörningen ombord på olika typer av fartyg. I är det förbjudet att pumpa oljehaltigt länsvatten överbord. Likväl observeras 400500 olagliga oljeutsläpp i den svenska delen av . Mörkertalet torde dessutom vara stort. Det är fortfarande mycket svårt att få till stånd en fällande dom mot miljöbovarna. måste fortsätta vara pådrivande i dessa frågor inom EU samt de internationella organ som finns för havsmiljön. 4.3.2 Låt fartygen lämna olja gratis i hamnarna De ekonomiska villkor som råder kring avfallshanteringen i hamnarna utgör ett miljöproblem. De flesta hamnar tar ut en särskild avgift när större mängder avfall lämnas. Detta ökar incitamenten för illegala utsläpp till havs och är ett oacceptabelt förfarande som måste beivras. För att komma till rätta med utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) borde återvinningsanläggningar installeras i samtliga hamnar. hamn har efter åläggande av installerat en sådan anläggning. Resultatet är mycket lyckat. Man räknar med att återvinna kolväten . hamn, raffinaderi och fartyg har tillsammans investerat . Detta snedvrider konkurrensen eftersom andra hamnar inte behöver åta sig detta. Även flera svenska hamnar har fått dispens från kravet om att återvinna VOC. anser att aktivt bör verka inom HELCOM för att fartygen skall kunna lämna sin spillolja gratis i alla hamnar. Även om fartygshaverier står för en mindre andel av oljeutsläppen, måste det till en höjd beredskap mot oljeolyckor. Kapaciteten för nödutryckning och oljesanering måste ökas. I det starkt trafikerade Bornholmsgattet bör det införas krav på lots och separata farleder. Farleder och trafikregler skall utformas så att särskilt känsliga områden undviks samt att skador från oljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulle uppstå. IMO har beslutat att fartyg med enkelskrov skall fasas ut till 2015 med vissa undantag. anser dock att transport av olja i enkelskroviga fartyg bör förbjudas inom ekonomiska zon. Den rättsliga grunden för en sådan bestämmelse bör klarläggas, då det internationella regelverket är svårtolkat. EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna så att de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende. Bekvämlighetsflaggningen av fartyg utgör ett problem i miljöarbetet. bör verka för att bekvämlighetsflaggning avskaffas. För att uppnå detta är det nödvändigt att EU helhjärtat engageras för att förbjuda bekvämlighetsflaggningen. Så länge som bekvämlighetsflaggade fartyg finns kvar bör genom HELCOM införa lämpliga regler för att begränsa bekvämlighetsflaggade fartygs tillträde till vatten och hamnar i . 4.4 Avgaser från sjöfart drivs många färjor med regelbunden trafik på med lågsvavlig och förhållandevis miljövänlig bunkerolja. har som första land i världen infört miljödifferentierade avgifter. Principen är att fartyg som trafikerar svenska hamnar och som minskar sina utsläpp, t.ex. genom katalytisk avgasrening och användning av oljor med låg svavelhalt, skall få betala mindre i avgift. De miljödifferentierade farledsavgifterna har uppskattningsvis lett till att utsläppen av svaveloxid har minskat med ca och kväveoxider med ca inom Östersjö- och . Det är väsentligt att avgifterna fortsätter att utvecklas mot att ytterligare stimulera miljöinvesteringar. En åtgärd som gynnar miljön i hög grad är att installera en katalysator på fartyget. Investeringskostnaderna för katalysatorer är dock mycket höga. För en stor färja rör det sig om samt ytterligare per fartyg och år i driftskostnad av katalysatorn. räknar med att ett normalt fartyg släpper ut kväveoxider . Ett fartyg med katalysator släpper i genomsnitt bara ut drygt . gavs investeringsbidrag för att installera katalysator. Det fungerade så att av farledsavgiften kunde återfås om investering i katalysator gjordes. Detta, eller liknande system, bör prövas igen. Bottenfärg används på fartygsskrov och fritidsbåtar för att förhindra beläggningar och påväxt av organismer. Den bottenfärg man länge använt innehåller tributyltenn (TBT) som aktiv substans. TBT förekommer i skadliga halter främst i och kring hamnanläggningar. Ämnet har mycket skadliga effekter på snäckor, då honorna utvecklas till s.k. pseudohannar och populationer försvinner på grund av brist på honor. Utvecklingsprojekt pågår med syfte att ta fram giftfria färger som alternativ. (SOU 2003:72) påpekar att alternativ till TBT finns i form av färger baserade på silikon eller specifika nervblockerare eller microstrukturer som används på ytorna. IMO har antagit en konvention om kontroll av skadlig, på växthindrande system (). Den innehåller bl.a. ett förbud mot att använda bottenfärger med tennorganiska föreningar och att alla fartyg som är målade med tennorganiska föreningar måste målas om . Konventionen träder i kraft när minst 25 stater, som tillsammans står för av världstonnaget har godkänt den. De gamla och nya EU-medlemmarna utgör tillsammans 25 stater med av världstonnaget. bör agera för att ratificeras. I finns 600 000 fritidsbåtar med utombordsmotorer. Flertalet av dessa är tvåtaktsmotorer, där av bränslet släpps ut oförbränd med avgaserna. släpps polyaromatiska kolväten (PAH) ut från tvåtaktsmotorer i fritidsbåtar. PAH har sannolikt en skadlig effekt på fiskbestånden. förordar därför att en skrotningspremie för äldre tvåtaktsmotorer skall finnas. Blomningar av giftiga cyanobakterier (blågrönalger) tycks ha ökat . Men det finns också tecken som tyder på att blomningarna kommer i perioder. Ett skäl till att blomningarna tilltagit kan vara de ökade halterna av näringsämnen i våra vatten. Rent allmänt har t.ex. genomgått en kraftig gödning under . vill därför fortsätta att arbeta för en minskning av tillförseln av kväve och fosfor till . driver skräp iland utmed , varav består av plast. Kommunernas kostnader för strandstädning uppgick, enbart i , till . Skräpet skadar både havslevande och landlevande djur, bland annat ett stort antal fågelarter som får i sig plast när de äter. Större delen av det skräp som samlas upp vid kusterna har dumpats i havet, men mycket kommer också flytande i floder från inlandet ut till kusten. Nedskräparna härrör sannolikt från en rad olika länder. För att komma till rätta med problemet krävs därför gemensamma internationella åtgärder. Särskilda insatser måste riktas mot fiskerinäringen, rederier, oljebolag och fritidsbåtsektorn. bör därför ta initiativ till ett internationellt samarbete mot nedskräpning av haven, förslagsvis genom IMO och genom de regionala organen OSPAR () och HELCOM (). har halterna av flera av de välkända miljögifterna, såsom DDT och PCB, minskat påtagligt som ett resultat av vidtagna åtgärder. Det innebär att havsörn och gråsäl, som var mycket allvarligt påverkade av dessa miljögifter, har börjat återhämta sig. hemsöks gråsälarna dock av illavarslande tarmsår, vars orsaker inte är helt klarlagda, men antas bero på PCB och/eller dioxiner. Det är särskilt angeläget att minska bifångsten av tumlare, som är den enda valart som förekommer i . Populationen beräknas uppgå till 500600 djur. Tumlaren har varit på tillbakagång i svenska vatten . Orsaken till tillbakagången är oklar, men troligen rör det sig om en kombination av olika faktorer. Oavsiktliga bifångster inom fisket pekas ut som den huvudsakliga orsaken. Miljögifter i form av klorerade organiska föreningar och tungmetaller utgör också ett hot mot tumlaren. Störning från båttrafik, sjukdomar och parasitangrepp kan också spela in. Eventuella effekter av buller från vindkraftverk studeras av danska forskare. Tumlaren är den enda valart som regelbundet förekommer i svenska vatten. Ett förslag till rådsförordning om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske, har skickats ut på remiss från . ställer sig huvudsakligen positiva till de regler som föreskrivs i förslaget till förordning. Bland dessa är begränsning av användning av drivgarn i och obligatorisk användning av ljudskrämmare, s k pingers, vid vissa typer av fiske. Tumlare har svårt att upptäcka fisknät innan det är , därför simmar de in i dem och fastnar i dem. Forskning pågår kring effekten av dessa pingers, som skall avskräcka tumlarna från att närma sig näten. Bland de delmål som satts upp för att uppnå miljömålet Hav i balans samt levande kust och skärgård skall buller och andra störningar från båttrafik vara försumbara inom särskilt utpekade känsliga skärgårds- och kustområden . Regeringen bör redovisa vilka sådana områden som är särskilt känsliga, tillsammans med en plan för hur de skall skyddas. höll , , ett extra möte i i . En av de frågor som aktualiserades vid mötet var ett eventuellt upphävande av medlemskap i kommissionen inklusive landets reservation mot kommersiell valfångst . I omröstningen huruvida ansökan skulle betraktas som en ny ansökan kom den svenska rösten att utgöra tungan på vågen. Med röstsiffrorna 19 för och 18 mot beslutades att så var fallet. Konsekvensen blev att behöll det medlemskap inklusive reservationen som landet genom denna ansökan hade förvärvat före mötet, vilket enligt vår mening måste vara ett misstag. anser att den svenska politiken i valfångstfrågor nu måste formuleras grundligt av den svenska . Regeringen bör därför skyndsamt till redovisa den politik som har förts i valfrågor och lägga fram förslag om hur den framtida politiken skall utformas och organiseras. En okänd sjukdom har slagit ut minst hälften av mås, trut och tärna i . Sjukdomen upptäcktes , men dess orsak är ännu okänd. Ett problem i sammanhanget är att ingen myndighet har ansvar för sjukdomar hos vilda djur. ansvarar för de vilda friska djuren och för sjukdomar hos tamdjur. På () uppskattar man att minst hälften av vitfåglarna längs Sveriges kuster och är borta och i har beståndet minskat med två tredjedelar. Det är angeläget att SVA tilldelas de medel som behövs för forskning kring sjöfågelsdöden. Ansvaret för sjukdomar hos vilda djur behöver också tydliggöras genom lämplig förordning. 6 Formellt skydd av havsområden 6.1 Klassa som särskilt känsligt havsområde Att ge vissa områden status som PSSA (Particularly Sensitive Sea Areas Särskilt känsliga områden) är en möjlighet att styra bort fartyg med miljöfarlig last från känsliga områden, och borde vara del i en övergripande strategi för att hantera problemet med farliga transporter till sjöss i ekologiskt känsliga områden. Det är det internationella () som kan utnämna ett område som PSSA. Det är dock viktigt att ta i beaktande att själva statusen inte ändrar fartygsrörelser i ett sådant område. De berörda länderna kan emellertid utnyttja de möjligheter PSSA-statusen erbjuder och fastställa konkreta bestämmelser, till exempel att utesluta fartygstrafik från vissa farleder eller områden. Enligt miljömålet Hav i balans och Levande kust och skärgård skall och ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Enligt ett av delmålen skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare fem områden vara skyddade som reservat. Både ur nationellt och internationellt perspektiv har alldeles för få skyddade områden. Ett sätt att skydda havsområden är att inrätta naturreservat. De reservat som inrättas bör tillsammans täcka samtliga huvudbiotoper. Exempel på områden som bör skyddas är de s.k. utsjöbankarna. Dessa grunda områden har stor betydelse som lek- och foderområden för fisk. har beräknat att av fisk och havsfåglar återfinns i av havet, i första hand i utsjöbankarna. skyddsområden är bland annat nödvändiga för bevarandet av de miljöerna och för att säkra fiskenäringens långsiktiga ekonomiska förutsättningar.