ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk träskivindustris framtid. Det mest primitiva sättet att använda vedråvara på är att bränna upp den. Trots det låga förädlingsvärdet premieras träbränslet skattevägen. Träbränslet överkompenseras rejält med nuvarande energiskatter. Detta leder till att prima spån för spånskiveindustrin har ökat i pris med långt . Spånskiveindustrin klarar därmed inte dagens konstlade prisnivå i . Konkurrenterna i östra vinner marknadsandelar och jobb försvinner. Byggelit inom Persson-Invest har beslutat lägga ned hela träskivefabriken i . Fabriken skall vara helt nedlagd . Antal anställda är 80 personer. Subventioner till biobränsleeldning har kraftigt ökat priset på spån för vidareförädling. Till detta ska läggas en rad konkurrenssnedvridande skatter och mycket kraftigt höjda elpriser. Swedspan har stängt en av sina tre produktionslinjer i träskiveindustrin Karlit i Karlsholm, . Ett åttiotal anställda har fått lämna företaget. Karlsholm har en stor arbetslöshet. Swedspan har börjat producera på sin nya produktionsanläggning i . Sedan investeringsbeslutet togs har tillverkningskostnaden för vedråvara gått upp med /m3. Detta betyder en ökad kostnad för fabriken på /år. Några möjligheter att höja priset för spånskivor finns inte. Konkurrenterna utomlands har inte drabbats av konkurrenssnedvridande åtgärder, men kan glädjas över minskad konkurrens från anläggningar i . Anläggningen i visar kraftigt röda siffror. Det finns möjlighet att montera ned den nya anläggningen och flytta den till ett annat land. En minskad träskiveindustri i leder till sämre förutsättningar för den träbearbetande industrin i . Det är alltid bra att ha en leverantör i närheten. Detta gäller inte minst träindustrin i glesbygd. som regeringen satsar bl.a. forsknings- och utvecklingspengar på träförädling slår man undan fötterna på en viktig förädlingsindustri.
mot · GR02N246 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Många kommuner balanserar sina utvecklingsplaner via EU:s strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för att godkännas medfinansieras med så kallad svensk finansiering. I har vi en regel som gör det omöjligt att använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalas utan undantag ut i efterskott mot specificerad redovisning. kommuner är ofta medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling av småföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annat slag. För en kommun kan denna medfinansiering innebära en stor likviditetsförsämring. En kommun med tillväxt kanske inte påverkas så mycket av att i förskott betala ut dessa pengar, men för en liten kommun är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessa kommuner som projekten behövs bäst. Behoven är alltså stora, men förutsättningarna från kommunens sida är begränsade. Det leder i sin tur till att goda projekt inte kan förverkligas. Vi utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras.
mot · GR02N251 · 2003-10-07 00:00:00 — Nationellt centrum för utveckling av villasolvärmeteknik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra SERC, , till nationellt centrum för forskning och utveckling av villasolvärmeteknik. I en internationell jämförelse är fortfarande långt ifrån att nyttja den möjliga solenergipotentialen och i länder som , och är marknaden för villasolvärmeteknik i storleksordningen 515 gånger större per capita jämfört med . Solenergianläggningar för villor och andra fastigheter är energisparande och skulle kunna spela en mycket större roll för det enskilda hushållets ekonomi, för miljövården (reducerade CO2 utsläpp), för hushållningen med olika energikällor och för att lindra konkurrensen om skogsråvaran. Vidare kan detta lägga grunden för en ny betydande industrisektor inom området för förnyelsebar energi med många nya arbetstillfällen i . För att få ett bredare genomslag för solenergin, fordras ett spektrum av olika insatser. Ekonomisk stimulans för investeringen, harmonisering av lagar, bygglovs- och byggregler, kommersiellt gångbara produkter, kompetens hos energirådgivare och VVS-bransch ner till den enskilde VVS-installatören så att solenergi naturligt blir föreslagen vid val av energianläggning samt forskning som har nära kontakt med marknadens aktörer. SERC, i , knutet till , har utvecklats till att bli inofficiellt centrum för villasolvärmeteknik i och har även internationellt ett gott rykte. Centret har en väl fungerande forskargrupp som publicerar sig flitigt och som samarbetar väl med omvärlden för att kunna få omsättning av forskningsresultaten på marknaden. Ett steg för att ytterligare lyfta fram solenergiforskningens betydelse är att ge SERC status av nationellt centrum för villasolvärmeteknik med ansvar för att med FoU och informationsinsatser verka för att villasolvärmen blir en aktiv och betydelsefull del av energiförsörjning.
mot · GR02N252 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsning på forskning och utveckling för mindre och medelstora industriföretag. I har vi en väl utvecklad välfärd som omfattar alla och som haft betydelse för såväl landets som individens utveckling. Hur vi , med förändrad befolkningsstruktur, ska kunna garantera välfärdens omfattning beror i högsta grad på om fler människor kan komma i arbete och om tillväxten kan öka. Om tillväxten ska öka behöver bl.a. den industrinäring som utgör basen för svensk export förstärkas och utvecklas. En rad faktorer har betydelse för hur industrin ska kunna stärkas det handlar om utbildningsnivå, kompetenshöjande insatser, infrastruktur, bättre samarbete mellan företag och samhällsliv i övrigt och inte minst satsning på forskning och utveckling av nya produkter och marknadsföringsprocesser. För många mindre och medelstora företag är förutsättningarna små, både ur ekonomisk och kompetensmässig synpunkt samt brist på tid, att kunna ägna sig åt både att förbättra befintlig produkt och att kunna utveckla nya produkter. För att svenska företag ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen är satsningar på nya produkter ett överlevnadsvillkor. Rapporter visar på att utvecklingen på världsmarknaden innebär att de nyare och mer FoU- och kunskapsintensiva produkterna tar marknadsandelar från de äldre. En förutsättning för att kunna stärka industrins utvecklingskraft är att öka samspelet mellan grundforskning, tillämpad forskning och företagens utvecklingsarbete. Det kan ske genom att stödja satsningar där samarbetet mellan näringsliv och högskola fungerar bra. , med sin lokalisering i det företagarrika och med sitt nära samarbete med många av dessa företag, bl.a. genom fadderverksamhet för högskolans studerande, har långt gående planer för hur högskolan kan spela roll för företagens utveckling i regionen. Det handlar om forskning och utveckling kring industriell produktframtagning men också forskning kring hur marknads- och affärsprocesser kan utvecklas, vilket innefattar hela kedjan från idé till att en produkt är etablerad på marknaden. Det projekt som pågår med denna inriktning har ett brett stöd i regionens samhälle och näringsliv. Att stödja Högskolans i initiativ i riktning mot en mera FoU- och kunskapsinriktad industri skulle inte bara stärka regionens industrinäring utan också utgöra en tillgång för en industriell förnyelse i landet en industriell förnyelse för tillväxt och jobb.
mot · GR02N253 · 2003-10-07 00:00:00 — Ny rymdstrategi i Europasamarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en offensiv strategisk plan för roll i det framtida rymdsamarbetet i utarbetas av Rymdstyrelsen och att rymdbudgeten åtminstone återställs till nominella GNP-relaterade andel av rymdverksamhet. Europeiska unionen har börjat inse rymdsystemens betydelse för infrastrukturen i . Alltfler samhällsfunktioner bygger på rymdresurser såsom meteorologi, telekommunikation, miljöövervakning, navigation och forskning. Rymdsystemens betydelse för infrastrukturen bedöms öka i allt snabbare takt . Rymdområdet fungerar också som en stark drivkraft och inspirationskälla för teknisk-naturvetenskaplig utbildning och forskning och stimulerar tillblivelse av ny industri. EU har därför tagit fram ett idédokument, green paper, för hur man under EU:s politiska kontroll med som verkställande organ skall stärka insatser på rymdområdet både tekniskt, politiskt och finansiellt . satsar EU-länderna i genomsnitt per person och år på rymdverksamhet medan satsar per person och år. För ligger motsvarande siffra på per person och år. Det är av största vikt att tillse att , som deltagit i det politiska och industriella samarbetet inom , väl förvaltar sin position och aktivt deltar i utformandet av nya rymdengagemang och de projekt som det resulterar i. Rymdstyrelsen bör därför ges i uppdrag att utforma en offensiv strategi för deltagande och att utrymme skapas för att kan delta i EU:s rymdinitiativ åtminstone i relation till GNP-andel. De första exemplen på projekt inom denna ram är för satellitnavigation och GMES för Miljö, klimat och säkerhetsövervakning. Rymdindustrin skapar också många arbetstillfällen och kan bli en växande exportindustri. I finns många företag som arbetar med rymdindustrin. är ett av de största. Omnisys arbetar med apparater både till och och Polymerkompositer med tillverkningstekniker som kan användas till antenner. Alla dessa har gjort utvecklingsprojekt i ESA:s regi. I finns också Aero, som gör raketdysor till Arianeraketen. Deras fabrik ligger i . Dessutom finns ett antal underleverantörer i regionen som inte direkt är rymdföretag men som är kapabla att tillverka delar som rymdindustrin behöver.
mot · GR02N255 · 2003-10-07 00:00:00 — Utveckling av landsbygden och lokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en samlad syn för utvecklingen av landsbygden i syfte att uppnå tillväxt i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av statens etableringspolitik för myndigheter och övriga statliga verksamheter. Urbaniseringen i fortsätter i oförminskad takt. Utvecklingen slår hårdast mot redan drabbade bygder. Enligt kommer befolkningen att minska i tre av fyra arbetsmarknadsregioner 2010 om dagens flyttningstrend håller i sig. Det finns tre viktiga skäl till den ökade rörligheten nämligen jobb, studier och familjeförhållanden. Av naturliga skäl är det då främst yngre och välutbildade som rör på sig. Vid en viktning mellan könen visar det sig att det är fler kvinnor än män som flyttat . Förhållandet visar att det är de äldre som blir kvar. En sned demografisk profil uppstår därför i huvuddelen av kommuner vilket kommer att innebära stora problem . Åtgärdsprogram för att motverka den här negativa utvecklingen saknas. Bristen på en aktiv regionalpolitik i är påtaglig. Utvecklingen innebär dessutom att många små kommuner får bära stora kostnader under barnens uppväxt för att sedan, när notan kan betalas tillbaka, ungdomarna har flyttat till större städer. Det här medför dessutom att tillväxttakten blir betydligt större i storstäder än i landsbygd vilket ökar polariseringen mellan bygderna. En utebliven regionalpolitik medför därför att den sociala klyftan mellan människor ökar allt mer. Staten har genom en aktiv regionalpolitik möjligheten att stimulera tillväxt i hela . Grunden för en sådan politik är att det finns en vision för landsbygden och landsbygdspolitiken. Behovet av en samlad syn på de här frågorna är därför ett led i att skapa utvecklingsförutsättningar för landsbygden. Detta bör ges regeringen till känna. En konkret åtgärd för att stimulera tillväxt är lokalisering av statlig verksamhet. Det gäller såväl statliga verk som direkt statlig verksamhet i form av t ex fängelser. skapades 88 nya myndigheter i landet. Av dessa har lokaliserats till storstadsområden. De bygder som är i direkt behov av hjälp från statens sida har alltså fått föga gehör för sina krav och önskemål. Förhållandet innebär att staten direkt påskyndar en olycklig urbanisering i landet. Myndigheters och annan statlig verksamhets etablering bör analyseras utifrån ett helhetsperspektiv. Det är ett direkt krav att alla bygder skall ges lika rätt till utveckling. Det innebär att staten bör använda de sektorer som staten direkt styr över på ett mer aktivt och målinriktat sätt. En översyn av statens etableringspolitik på området är därför nödvändig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02N257 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnor och innovationer. Innovationer och uppfinningar är en viktig del av svensk ekonomi. Det är viktigt att gruppen människor som jobbar med att uppfinna nya produkter och tjänster får stöd från samhället. finns det möjligheter att få stöd från t.ex. Stiftelsen (), och . Det finns en stor potential hos företag och människor i hela landet att kunna använda sin uppfinning och omsätta den i framtida affärsidéer. Det är ofta en man som står modell för den traditionella uppfinnaren. Arenorna för kvinnor inom innovationssektorn är inte stora. Det finns en grupp inom som heter Quis Qvinnliga Uppfinnare i . Denna grupp är mycket viktig för kvinnor som arbetar på hel- eller deltid med att uppfinna produkter och tjänster. Det är viktigt att de får möjligheten att jobba i nätverk och kan stötta varandra i uppbyggnadsskedet av en uppfinning som kan leda till ett företag. Det finns många kvinnor som ägnar sin tid åt innovationer. Många av dessa kvinnor gör uppfinningar inom områden som emanerar från deras yrke eller hobby. Det innebär att många av de innovationer som kvinnor gör återfinns inom handel, service och vård. Dessa områden är inte några statusområden och kvinnor har därmed svårare att finna kapital och stöd från näringsliv och samhälle. Däremot finns det en stor potential inom dessa områden vad gäller framtida utveckling och nya innovationer. Dessa områden är relativt oupptäckta. Det säger sig självt att innovationer skulle kunna leda till bättre sätt att arbeta och leva samt även skulle kunna bidra till affärsmöjligheter. Stiftelsen har ett tidsbegränsat uppdrag och dess verksamhet skall avslutas vid årsslutet . Det är en viktig och stor aktör inom innovationsområdet som försvinner. Med försvinner även speciella satsningar på kvinnliga innovatörer. Ambitionen är att skall ta över den verksamhet som har bedrivit. Men vi befarar att den lilla verksamhet som kvinnor och innovationer består av, i förhållande till övriga verksamhet inte kommer att få den kraft och finansiering som den behöver. I och med att läggs ned efter 2004 (i realiteten finns det inte medel att driva någon verksamhet heller) krävs det att staten tar ett stort ansvar för dessa frågor. Vi tycker inte att lösningen med är tillfredsställande, då många olika verksamheter läggs i en stor koncern och frågor som anses vara av liten karaktär lätt försvinner. konstaterar att verksamheten vad gäller kvinnor och innovationer är en verksamhet som marknaden inte klarar av att lösa på ett tillfredsställande sätt. Därför måste det offentliga även i fortsättningen, genom staten, ta på sig ett stort ansvar för att garantera att verksamheten kan leva vidare och utvecklas enligt den stora potential som föreligger. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02N258 · 2003-10-07 00:00:00 — Regler för lokalt entreprenörskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lokalt riskkapital och förenklade regler. Företagare inom det kooperativa området har ett stort behov av att ha enkla regler för sitt företagande. Detta gäller naturligtvis även för andra företagare, men just i kooperativ är verksamheten oftast av en liten omfattning. Det är angeläget att villkoren för entreprenörskap förbättras så att det blir färre regler som styr verksamheten. Många kooperativa företag finns på små orter, där ett kooperativ kan vara den möjlighet som finns för att undvika att hamna i arbetslöshet. Det är viktigt att ägarna av dessa, liksom de som redan är arbetslösa, får bra förutsättningar att våga ta steget att starta ett företag eller kooperativ. Det kan vara svårt att hitta investerings- eller riskkapital för att kunna starta företag. Det är angeläget att stimulera till ett ökat företagande och entreprenörskap även om den lokala banken eller andra lokala investerare har en liten tilltro till investeringar i det berörda området. Det finns orter i där man konstruerat gemensamägda företag just för att underlätta för individen att pendla mellan arbetslöshet och eget eller kooperativt företagande. Dessa lokala initiativ behöver stödjas.
mot · GR02N259 · 2003-10-07 00:00:00 — Chefslöner i statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en policy för löner och anställningsvillkor i statliga bolag. Hans lön motsvarar vad en vanlig arbetare kanske får arbeta för att få ihop. Och ju mer han höjer elpriset desto högre bonus får han. Varken summan eller sättet att beräkna hans lön kan vara rimlig. Det säger förbundsordförande i en kommentar i förbundets tidning . Tidningen redovisar några av chefslönerna i statliga bolag: , 6,2 miljoner, , 6,1 miljoner, , Posten 4,7 miljoner, , 3,3 miljoner, , 3,2 miljoner, , SJ 2,3 miljoner, , 2,2 miljoner, , Systembolaget 1,8 miljoner och , Swedcarrier 1,6 miljoner. Snittlönen för dessa direktörer ligger på nästan . De flesta har dessutom i pensionsålder, pensionsförsäkring och mellan 18 och 24 månadslöner i avgångsvederlag. Av den lön på 6,2 miljoner som vd hade var drygt 1,1 miljon bonus. Vi är väl medvetna om att direktörslönerna i statliga bolag inte kan avvika alltför mycket från lönenivåerna i privata företag. Men av den redovisning som här har återgivits är det uppenbart att så inte heller är fallet. Det är också anmärkningsvärt att den väl tilltagna lönen dessutom kombineras med bonus, pensionsförsäkring och andra förmåner. Att företagen drivs i bolagsform kan inte innebära att staten som ägare överlämnar åt bolagen själva och deras styrelser att hantera den här frågan. Poängen med statligt ägande är väl just att staten har inflytande och sätter upp riktlinjer för hur verksamheten ska bedrivas. Regeringen bör därför fastlägga en policy för löner och anställningsförmåner i statliga bolag och med inriktning att minska skillnaderna i villkor mellan chefer och de stora löntagargrupperna. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02N260 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett särskilt Östersjöcentrum med placering på . I årets regeringsförklaring presenterar statsministern som ett led i utvecklingen av kraftfulla årgärder för att stärka de svenska företagen, handeln och tillväxten. Bland annat ses de nya tillväxtmöjligheterna i som betydelsefulla. Med blir våra närmaste grannländer runt medlemmar av EU:s inre marknad. Det ger möjlighet till ökad handel, investeringar och tillväxt också för . har varit ledande i Östersjösamarbetet och arbetat för utvidgningen av EU. har också en gammal relation till länderna i och har nära band både kulturellt och ekonomiskt till de baltiska staterna. Det är därför naturligt att och även i fortsättningen kommer att ha en viktig roll i Östersjösamarbetet. kommer bl.a. att vara en viktig marknad för svensk livsmedelsindustri. Det på etablerade livsmedelsinstitutet, som tillkommit med statliga medel, kan vara en del i utvecklingen av livsmedelsindustrin i och i kontakterna med . Av regeringsförklaringen framgår: För att stärka svenskt näringslivs position och möjligheter att bedriva handel i regionen etableras ett särskilt Östersjöcentrum. Handelsrepresentationen byggs också ut och förstärks i hela regionen. En offensiv satsning på stöd och rådgivning till företag med intresse och potential för handel med görs. utgör ett av mest spännande områden med i områdets centrum. Ett särskilt Östersjöcentrum kan stärka tillväxten både i och i . Det är utifrån geografisk och även historisk synpunkt naturligt att ett Östersjöcentrum placeras på . är en naturlig mötesplats för , och har även varit mötesplats för möten under det halvår hade ordförandeskapet i EU och .
mot · GR02N264 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om hur en del av vattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna enligt vad i motionen anförs. 2 Återbäring av vattenkraftsvinster Många svenska älvar är reglerade och används för produktion av elektricitet. I samband med utbyggnaden skapades många arbetstillfällen och en livskraft till kommuner framför allt i inlandet. Regleringen av älvarna medförde att möjligheterna till att utveckla traditionella näringar försvann. har dessa bygder stora svårigheter att skapa nya företag och därmed nya jobb. Flera regioner som har vattenkraft av betydelse inom sina gränser sviktar under betydande ekonomiska problem, ofta framkallade av en utflyttning av företag och personer. För att stoppa och vända denna utveckling behöver dessa regioner få del av frukterna av sin egen råvara vattenkraftsvinsterna. De regioner som behöver särskilda insatser för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar har pekat på problem med brist på riskkapital. Ju längre bort från banker och andra finansinstitut grupperna har sin verksamhet etablerad, desto svårare är det att få tillgång till riskkapital. Den låga värderingen av fastigheter medför att det är svårt att belåna dem, vilket också bidrar till den utveckling som beskrivits ovan. Detta blir också ett hinder för expansion för etablerade företag. Föreningen där 45 kommuner ingår har t.ex. gjort analyser och kommit fram till att en överföring av mer medel till de utsatta regionerna måste till. Denna fråga kommer att bli direkt akut . Vi delar den uppfattningen och föreslår därför att en återbäring på vattenkraft, den s.k. 1-öringen, införs. Alternativa vägar bör också utredas, t.ex. möjligheten till fastighetsskatt på elproduktionsenheter, ökade ersättningar för intrång och omförhandling av vattendomstolar. Dessa pengar kan exempelvis användas till att bygga upp en utvecklingsfond med en inriktning mot nyföretagande, samverkan och kompetenshöjning i de regioner som behöver särskilda insatser. Fonden bör börja fyllas på under för att nå full potential 2007. bör därför, i enlighet med ovanstående, ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag på hur del av vattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna.