mot · GR02T561 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är också av vikt att staten har en tydlig policy för IT-säkerhetsfrågor så att myndigheter, institutioner och andra statliga aktörer kan handla medvetet och insiktsfullt. Vad här har sagts om statens roll som föregångare i frågor om IT-säkerhet genom en tydlig säkerhetspolicy bör ge regeringen till känna. 7.1 Spam, mejlbombning med mera En särskild roll i säkerhetssammanhang har spridningen av vanliga meddelanden som i sig inte innehåller virus eller liknande, men som genom samordning mellan flera avsändare eller till sin blotta mängd utgör ett volymproblem för distributörer eller för den slutlige mottagaren. Spam kallas det när användaren får ta emot oönskad reklam. Mejlbombning är samordnade attacker mot mottagare i syfte att fylla deras distributionsmedier med en ohanterlig mängd meddelanden. Båda företeelserna utgör växande problem för allmänhet, företag och myndigheter. Här finns behov av mer verksam lagstiftning. Dagens val av ett opt out-register har inte lett till något. Denna fråga bör ses över närmare i samband med den översyn av en generell integritetslagstiftning som vi föreslår på annan plats i denna motion. De första indikationerna på existensen av det kontroversiella övervakningssystemet Echelon kom . Frågan aktualiserades genom en rapport som lämnades till där det påstods att all e-post, alla telefonsamtal och alla faxmeddelanden i avlyssnas och att regeringar, företag och individer i ett flertal europeiska länder övervakas. Existensen av detta system har bekräftats, men omfattningen är inte fullt klarlagd. har tidigare nämnt risken för förekomst av industrispionage i en motion om kryptering, i samband med att en rapport om Echelon lades fram , (1998/99:U16). liberalerna har agerat tidigare kring denna fråga i bland annat och genom frågor i riksdag. Frågan kan dock inte anses utagerad, och behovet av en större genomlysning liksom ytterligare debatt kring informationssäkerhetsfrågor är nödvändig. 8 Äldre behöver Internet Den starkt ökande mängden äldre medborgare utgör en resurs som verkligen behöver tas tillvara. Viktiga gärningar kan utföras av många äldre, trots att de fyllt 65. Här finns en väsentlig kunskapsresurs. Sådant arbete kan bli väsentligt för landet. Många meningsfulla sysselsättningar bygger på användning av Internet. Spridningen är emellertid ojämn. Enligt SCB () så användes Internet av av ungdomar i åldrarna , men bara av i åldrarna . Det är uppenbart att här finns en klyfta som är besvärande. Internet och datorer behövs för kreativa fortsatta samhällsgärningar i mogen ålder, men det behövs också för samhällsservicen. Den s k 24-timmarsmyndigheten ska nu vidareutvecklas och göras alltmer lättillgänglig. Alla myndigheter ska föra ut sin service över nätet. De många äldre som inte har tillgång till Internet riskerar här att hamna vid sidan av. Det är synnerligen otillfredsställande. Det är också otillfredsställande att seniorer genom brist på tillgång till moderna kommunikationskanaler hindras från att ta aktiv del i samhällsdebatten. Den demokratiska dialogen ska omfatta alla. Ideella rörelser som främjar utbildning och kunskapsspridning om Internet gör en viktig samhällsinsats. Här finns t ex Seniornet , som bl.a. i samarbete med folkbiblioteken ordnar många sammankomster för förkovran rörande IT. Ett motto är att Äldre lär Äldre, och många av Seniornets medlemmar, i de 50 klubbar som finns landet runt, utför viktiga gärningar med att sprida sitt kunnande till mindre erfarna seniorer. Sådan gärning är mycket viktig för de äldre. Ideella rörelser som denna lider ofta av resursbrist. Samhället bör stödja sådan utbildning genom riktade insatser till fromma för landets allt fler äldre. Olika former av stöd kan organiseras. Dessa insatser kan mycket väl vara tydligt lönsamma för riket som helhet, i och med de meningsfulla gärningar som därmed blir möjliga. 9.1 Införandet av 3 G-tekniken Redan när licenserna för att driva det nya mobilnätet med UMTS, eller 3 G, delades ut kritiserade förfarandet. Precis som när det gäller bredbandets infrastruktur, precis som när det gäller digital-TV och precis som när det gäller det mesta av socialdemokratisk medie- och IT-politik, väljer man vägen med statlig kontroll och planeringspolitik. står nu inför en problematisk situation när utbyggnaden inte kan fullföljas i den takt som avtalet med leverantörerna kräver, marknaden inte kan utvecklas i den takt som behövs och andra svårigheter uppstår. Rigida kriterier i licensgivandet förhindrar att alternativa tekniker, som skulle kunna användas för att komplettera täckningen framför allt i glesbygd, införs inom ramen för de nuvarande licenserna. Denna situation är ohållbar, men regeringen är handfallen. En licens har redan lämnats tillbaka. I väntan på att frågan om radiostrålningen från masterna i det nya mobiltelefonisystemet får en tillfredsställande lösning är det inte realistiskt att förvänta sig ett minskande motstånd från kommuner där det finns ett stort motstånd mot masterna. I och med valet av utdelningsmetod och den höga graden av styrning, ligger bollen på regeringens planhalva. avser att återkomma till frågan om det kommunala perspektivet och frågan om hanteringen av oro och okända risker . Det finns en utbredd oro kring riskerna med strålning från masterna som krävs i det nya mobiltelefonisystemet och även från telefonerna själva. Från myndighetshåll har oron i stort sett negligerats och det enda offentliga budskapet har varit att det inte finns någon fara att oroa sig över. , , hävdar att telefonerna är ofarliga eftersom de ligger under de rekommendationsnivåer som industrin själv varit med och tagit fram. Detta är en mycket naiv inställning som knappast är ägnat att lugna människor. När det offentliga budskapet konfronteras med mediala rapporter om forskningsrön som tyder på att det finns faror, resulterar det i en risk för ökad misstro mot myndigheternas trovärdighet. Larmrapporter om att radiostrålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har duggat tätt . I skrivande stund meddelas att en holländsk forskargrupp vid funnit betydande påverkan i form av yrsel och huvudvärk. Studien utfördes på uppdrag av de holländska finans-, hälso- och kommunikationsdepartementen. Men resultaten är omtvistade och det finns lika många forskningsrapporter som tyder på att telefonerna är ofarliga. Ingen kan med vetenskapliga metoder avgöra om mobiltelefonin är farlig eller ofarlig. Blotta mängden av varningar och forskningsrapporter som tyder på negativa biologiska effekter bör leda till eftertanke. Vi har helt enkelt för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas hälsorisker , liberalerna har ingen uppfattning om hur stor faran är. Det är en vetenskaplig fråga. Men vi menar att människors oro måste tas på allvar. Därför menar vi att en offentlig kommission som kartlägger gjorda forskningsinsatser, bedömer och sammanställer resultaten och eventuellt ger nya, kompletterande uppdrag, bör inrättas. bör hos regeringen begära att en sådan kommission inrättas. presenterades rapporten and Health i , skriven av en kommitté on Mobile Phones utsedd av den brittiska regeringen. Kommittén förordar bland annat att information om olika telefoners strålningsgrad görs tillgänglig för konsumenterna, att minderårigas mobiltelefonanvändande begränsas av försiktighetsskäl samt att mobiltelefonbranschen undviker marknadsföring av mobiltelefoner gentemot barn. Det är framsynta och välkomna förslag som borde vara än mer relevanta i ett mobiltelefontätt land som . Exponeringen skiljer stort mellan olika telefonmodeller men mätningarna kontrolleras av några myndigheter eller oberoende forskningsinstitut och tillverkarna vill inte redovisa sina mätvärden. Det borde vara naturligt för mobiltelefontillverkarna att ge konsumenterna själva möjlighet att bedöma vilka faktorer man vill väga in när man skaffar mobiltelefon. Att hemlighålla uppgifter som strålningsvärden tyder på en förmyndarmentalitet som inte hör hemma i ett modernt samhälle. Vill inte tillverkarna offentliggöra uppgifterna frivilligt får man allvarligt överväga att lagstifta i frågan. Försök har visat att det finns en koppling mellan strålning från mobiltelefoner och negativa biologiska effekter. Bland annat tyder resultaten på att balansen mellan viktiga joner och enzymer i cellerna kan rubbas och att elektromagnetiska fält underlättar bildandet av så kallade fria radikaler kraftfulla oxidanter som kan förstöra cellernas funktioner. liberalerna anser att man nu måste aktualisera och ifrågasätta nu gällande gränsvärden och klargöra om de behöver skärpas. Ett gränsvärde är inget utan måste revideras i takt med att kunskaperna ökar och sammanhangen förändras. En tillsynsmyndighet måste också utses för kontroll av strålningsvärdena. Dessa förslag bör ge regeringen till känna. 9.2.1 Vilken forskning bedrivs ? har låtit redovisa vilken forskning som bedrivs . Resultatet visar tyvärr på att resurserna till forskning har minskat snarare än ökat som intresset och oron har ökat. Detta är mycket olyckligt. De två största aktörerna som beviljar medel till forskning inom nämnda områden är för arbetsliv och socialvetenskap, (FAS) () och (). Nedan återges en tabell över beviljade medel från gamla och nuvarande FAS. Beviljade medel från och till forskning kring elektromagnetiska fält (EMF) 20002005 () beviljade totalt och för forskning rörande mobiltelefoner (elektromagnetisk forskning m.m.). Avslutningsvis finns det flera faktorer som gör att just har all anledning att ta till sig riskerna som kan finnas. Vi är ett av världens mobiltelefontätaste länder. Användandet av mobiltelefoner kryper ned i åldrarna. Samtalstiden ökar successivt. Antalet tekniska produkter som sänder ut olika former av radiostrålning ökar också. Det är därför väldigt märkligt att så lite görs. Resurserna till forskning sjunker när de borde öka. Regeringen är passiv. Det förslag som för fram om en oberoende kommission som sammanställer och granskar befintlig forskning samt eventuellt initierar ny bör ge regeringen till känna.