mot · GQ02Fi14 · 2003-05-05 00:00:00 — Av de 5,6 miljoner personer som är i åldern var det 2002 över två miljoner som inte gick till arbetet en vanlig arbetsvecka. Ungefär hälften av dessa har semester, kompledigt, studerar, gör värnplikten, befinner sig utomlands, arbetar i det egna hushållet eller är föräldralediga. Men då återstår en miljon svenskar som är arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionerade. Dessutom har drygt 100 000 av dem som är sysselsatta arbeten inom ramen för någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Av dem som arbetar betraktas också över 200 000 personer som undersysselsatta, dvs. de kan av arbetsmarknadsskäl inte arbeta så mycket som de vill. Det viktigaste skälet till att så många människor inte arbetar är regeringens oförmåga att ta tag i problemet med den ökande sjukfrånvaron. Detta är ett stort misslyckande. Antalet ersatta sjukdagar avseende längre frånvaro har, , ökat . Stigande sjukfrånvaro är emellertid inte den enda förklaringen till att medelarbetstiden faller. beräkningar av hur medelarbetstiden utvecklats korrigerad för frånvaro p.g.a. sjukdom visar på en vikande tendens även rensat för sjukfrånvaron. Jämfört med har arbetstiden mätt på detta sätt gått ned med och den negativa tendensen är särskilt stark . Minskningen av arbetstiden sammanhänger, vid sidan av sjukfrånvaron, med tre faktorer: Den första är en ökning av annan frånvaro än sjukdom, t.ex. till följd av föräldraledighet, semester eller vård av barn. För det andra har över- och mertid minskat som avtal mellan arbetsmarknadens parter minskat arbetstiden. För det tredje har det skett en förskjutning med fler personer som väljer att övergå från heltids- till deltidsarbete. Hur stor del av dessa förändringar som är konjunkturella och av mer temporär natur är svårt att bedöma, men att frånvaron ökar generellt tyder på att det kan vara en effekt av att de samlade marginaleffekterna i bidrags- och skattessystemet spelar en viss roll, vilket gör att det finns skäl att anta att nedgången är mer varaktig. Den trendmässigt svaga utvecklingen av arbetsutbudet utgör den stora utmaningen för den ekonomiska politiken. Som framgår av tabell 6 bidrar befolkningstillväxten till en ökning av arbetsutbudet med . Eftersom det faktiska arbetsutbudet ligger påtagligt under det potentiella skulle denna faktor kunna ge ett starkt bidrag till tillväxten. Som framgår av tabellen bortfaller emellertid av ökningen av arbetsutbudet p.g.a. effekterna av olika transfereringssystem. Beräknat tillskott till arbetskraften Bidrag från befolkning () -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,7 -0,6 -0,6 -0,5 Bidrag från övriga faktorer Den demografiska utvecklingen är förhållandevis förmånlig ur ett arbetskraftsperspektiv. Så var även fallet . Trots detta utvecklas arbetsutbudet svagt. I ett längre perspektiv ter sig utvecklingen än mer problematisk. En faktor som , liksom många andra länder, kommer att påverkas av är den åldrande befolkningen. Andelen äldre i befolkningen ökar påtagligt, vilket kan bidra till en avsevärd minskning av arbetskraftsdeltagandet. Årlig tillväxt (procent) av arbetstimmar 19812050. Diagram 4 visar beräkningar av tillväxten i de faktiska arbetstimmarna tillsammans med en beräknad tillväxt . Den beräknade tillväxten för arbetstimmarna tar sin utgångspunkt i SCB:s prognos över den svenska befolkningen och låser övriga bestämningsparametrar till nivå. Den genomsnittliga ökningen av arbetstimmarna uppgick till . Den beräknade genomsnittliga ökning 20022050 ligger på . Arbetskraften kommer således inte att ge något bidrag till tillväxten . Skulle den trendmässiga minskningen av arbetsutbudet bestå finns det en uppenbar risk att den långsiktiga tillväxten åter kommer att ligga kring de som var genomsnittet för 1970- och 1980-talen. 7.2.2 En politik för arbete grundproblem är inte svårformulerat. Om allt färre ska försörja allt fler så blir bördan på dem som arbetar allt tyngre. På sätt och vis föder de exploderande sjukskrivningarna sig själva. Ju fler som inte är på arbetet, desto hårdare blir belastningen på dem som blir kvar, och ju större är risken att de i sin tur drabbas av ohälsa. Skattetrycket blir också en direkt funktion av att färre arbetar. En stor del av dem som inte arbetar försörjs på ett eller annat vis via skatter. De som jobbar måste därför betala en allt större del av sin inkomst i skatt. Omvänt kan detta också uttryckas mycket enkelt. Om fler jobbade så skulle det bli fler som betalade skatt. Då skulle skatten för varje enskild person kunna vara lägre, utan att de totala skatteintäkterna för den skull skulle minska. är det den enda möjliga lösningen för att finansiera den offentliga sektorn. En av de viktigaste åtgärderna för att få fler i jobb är att ge företag möjlighet att växa och att se till att de vågar anställa. Regeringens förslag för att öka arbetskraftsutbudet är i bästa fall verkningslösa, och i flera fall skadliga. Vad som krävs är istället mindre regler, ökad flexibilitet och lägre kostnader för att anställa. Det måste också löna sig bättre för den enskilde att arbeta istället för att vara sjukskriven eller arbetslös. Detta handlar i grunden inte om att människor är lata eller fuskar, utan om att man anpassar sig efter rådande system. När bidrags- och skattesystemen är utformade så att det för många människor inte lönar sig att ta en anställning så är det inte så konstigt de låter bli att skaffa ett jobb. När det lönar sig mer att bli sjukskriven från ett jobb man inte trivs med än att byta till ett annat, kanske sämre betalt jobb, så väljer många den första lösningen. 7.2.3 Företagande att bygga för framtiden Företagande är grunden för en dynamisk ekonomi. måste ständigt anpassa sig för att inte gå under. är en viktig del av ett marknadsekonomiskt system att nya företag startas just för att slå ut de gamla företag som inte klarar av denna anpassningsprocess. Därför är det bekymmersamt att nyföretagandet i är så lågt. Ett viktigt symptom på att något är fel är att både företag och ägandet av svenskt näringsliv flyttar ut till andra länder. 7.2.3.1 Företagsflykten är ett tecken på att något är fel Att företag köps, säljs och slås samman över nationsgränser är i grunden positivt. Det som är bekymmersamt för är att processen är så enkelriktad. Statistik från visar att värdet av de svenska företag som köps av utländska företag är betydligt större än värdet av de utländska företag som köps av svenska. I tabell 7 redovisas de svenska företag med mer än 1 000 anställda som sålts till utländska köpare . Försäljningar av svenska företag med mer än 1 000 anställda till utländska köpare. /Holmen Hygien/Kemi /Frigoscandia (ASG)//Nordbanken/ /Lux/PLM/Stora/BLT ASG//Aga///PV /BPA/// Källa: Ägarpolitik och ägarstruktur i efterkrigstidens (Henrekson/, 2001). Utöver dessa större företag är en lång rad fler välkända svenska företag i helt eller till större del i utländsk ägo. Det handlar om bland andra Aga, , , , , , , , Papper, , Barnängen, , , Nordsjöfärg, , Stiga, Tretorn, Peak Performance, , , , , , Sak, Europolitan, , , Seafood, , , , Nordea, Pressbyrån, , Programator, Tarkett, , Wasabröd, för att ta några exempel. Det finns självfallet även exempel på förändringar som sker i motsatt riktning. har köpt amerikanska även om man också flyttat ut sitt huvudkontor. Företag som och Tetrapak är internationellt framgångsrika, men med huvudkontor och ägare utomlands. är tillsammans med exempel på företag där utvecklingen har gått åt andra hållet och huvudkontor och ägande flyttat hem. Att huvudkontor förflyttas över nationsgränser och byter lokaliseringsland är ett internationellt fenomen som blivit allt vanligare , inte minst till följd av allt fler gränsöverskridande fusioner och företagssammanslagningar. En trend tycks emellertid vara att det är betydligt fler huvudkontor som flyttar från än till . Erfarenheterna från säger oss att om ett svenskt företag fusionerar med ett utländskt är det troliga att huvudkontoret kommer att placeras i det utländska företagets hemland. Men vi kan också se hur företag med svenskt ägande väljer att flytta ut sitt huvudkontor. Denna trend accelererade . flyttade 47 svenska storföretag sina huvudkontor från (, 2000). Det vanliga var att detta skedde i samband med fusioner med utländska företag. av 250 största företag hade sina huvudkontor utanför . 1997 var motsvarande siffra och 1990 var den (se diagram 5). Andel av svenska företag som har huvudkontoret utomlands. Andra viktiga nyckelfunktioner är ofta knutna till huvudkontoret företagen själva nämner ofta forskning och utveckling och dessa har en tendens att följa med huvudkontoret om detta flyttas till ett annat land. Bland de företag om planerar att flytta huvudkontoret till annat land är det en klart större andel som uppger att de har för avsikt att dra ned på FoU-verksamheten i , jämfört med andelen som inte planerar att flytta huvudkontoret (, 2000). 7.2.3.2 Nyföretagandet är lågt Utflyttningen av ägande och företag skulle kanske inte vara något problem om det skapades nya företag som växte och blev stora. Men det gör det inte. Ett problem är att det finns för få små företag. En jämförelse visar att det finns färre småföretag i i förhållande till befolkningen än i något annat EU-land. (Se diagram 6.) Alla företag som är stora har en gång varit små. Ju färre små företag det finns, desto färre företag finns det som kan bli morgondagens storföretag. med 050 anställda per 1 miljon invånare i EU-länderna. (Data för saknas.) Nyföretagandet var det lägsta , och minskningen har fortsatt både och . Småföretagarorganisationen Företagarnas undersökningar visar dessutom att både aktiviteten och framtidstron hos småföretagen sviktar. Den nedgång man ser nu är den längsta . En annan bild av de svenska företagens växtproblem får man om man beaktar när de stora svenska företagen startats. Inte ett enda av de femtio största företagen i har startats . Fler än hälften startades före . 7.2.3.3 Investeringarna är låga Även i näringslivet som helhet finns allvarliga sjukdomstecken, som inte har med konjunkturen att göra, utan som tyder på strukturella problem. För att kunna växa måste näringslivet investera i ny utrustning och nya produktionsprocesser. Därför är det allvarligt att det svenska näringslivets bruttoinvesteringar som andel av BNP ligger lägst inom EU. har legat under EU-snittet åtminstone , som är som redovisar data för. (Se diagram 7.) Näringslivets bruttoinvesteringar som andel (procent) av BNP i och EU. 7.2.3.4 Företagsflykten minskar skatteintäkterna Låg tillväxt betyder med nödvändighet lägre skatteintäkter. Den hårda svenska beskattningen av ägandet får extra allvarliga konsekvenser. Socialdemokraterna uppskattade i en rapport (Skatter och jobb för rättvisa, Socialdemokraterna, ) att de svenska hushållens icke-deklarerade sparande uppgick till . Men den rena skatteflykten är inte det allvarligaste problemet. Det allvarliga är att företag som aldrig startas aldrig betalar någon skatt och att företag som flyttar utomlands, eller människor som anställs utomlands istället för i inte betalar skatt i . På så vis undergräver högskattestaten förutsättningarna för sin egen existens. 7.2.3.5 Företagande kräver företagare För grunden till det låga nyföretagandet och till utflyttningen av svenska företag är den höga skatten på ägande. Skatterna på företag är inte anmärkningsvärt höga i . Det är skatterna på företagare som är alltför höga. Diagram 8 beskriver beskattningen av ägande i i förhållande till övriga industriländer. Skillnaden har dessutom ökat eftersom ägarbeskattningen mildrats i många länder. Den svenska ägandeskatten i jämförelse med ägandeskatten inom . Ägandeskatt definieras här som summan av bolagsskatten, utdelningsskatten, reavinstskatten och förmögenhetsskatten. Även inkomstskatterna är av betydelse, inte minst för möjligheterna att få utbildad arbetskraft till . En internationell jämförelse visar på en mycket hög beskattning av arbete i , relativt andra länder. ligger exempelvis över genomsnittet för EU-länderna. (Se diagram 9.) Genomsnittlig effektiv skattesats på arbete, procent. De höga inkomstskatterna innebär inte bara att allt fler högutbildade flyttar utomlands. Även utflyttningen av företag och företagande beror till stor del på inkomstskatterna. Många företagsledare nämner just de höga skatterna på arbete som en av de främsta faktorerna bakom utflyttningen av företag. För företag blir det naturligtvis svårare att attrahera kompetent personal med de höga svenska inkomstskatterna. För att locka utländsk högutbildad arbetskraft till har regeringen infört en s.k. expertskatt, det vill säga en lägre skatt för utländska medborgare som kommer till för att arbeta tillfälligt (tidsgränsen är ). Behovet av ett sådant undantag är i och för sig inte svårt att förstå, och är det ett erkännande från regeringens sida om att de svenska inkomstskatterna inte är konkurrenskraftiga. Det beklagliga är att regeringen inte drar de fulla konsekvenserna av det förhållande som man av allt att döma själv ser som icke fördelaktigt för . I regeringens vårproposition finns inga förslag som underlättar för företagandet. Betydelsen av arbete betonas återigen, men vi väntar ännu på några resultat i termer av förenklingar. Att sätta upp kvantitativa mål för förenklingsarbetet kan vara ett steg i rätt riktning, men det vore ännu bättre om konkreta åtgärder vidtogs. Utredningen som skulle se över de diskriminerande s.k. 3:12-reglerna, som missgynnar småföretag i förhållande till större företag, har lämnat sitt slutbetänkande men ännu har regeringen inte presterat några konkreta förslag, trots att problemet fortfarande finns kvar. En politik för företagande är en politik som uppmuntrar företagare. Då måste arvs- och gåvoskatterna, som ofta innebär att ett företag går under vid ett generationsskifte, avskaffas. Då måste arbetet med regelförenkling resultera i konkreta förslag, och 3:12-reglerna måste avskaffas. 7.2.4 Utbildning trygghet, mänsklig växt och ekonomisk tillväxt Grunden för framtidens välstånd ligger i att ha en välutbildad befolkning. Att alltför många skolelever lämnar skolan med otillräckliga kunskaper drabbar inte bara dessa elever personligen, utan är också ett samhällsproblem. Även vad gäller den högre utbildningen släpar efter. På forskningens område kan vi se att de statliga satsningarna på forskning och utveckling är små i ett internationellt perspektiv. Staten litar på att företagens egen forskning och utveckling ska räcka för att ge oss framtidens välstånd, men företagen försvinner utomlands. Företagsflykten gör också att den viktiga marknaden för t.ex. svenska ingenjörer och blivande företagsledare försvinner. En politik för tillväxt måste innehålla satsningar på högre utbildning och forskning. Att spara på dessa områden är att offra framtiden. 7.2.5 Väl fungerande marknader Ekonomiskt välstånd skapas inte bara av investeringar i maskiner, kunskaper eller av att vi blir fler som arbetar. Minst lika viktigt är det som brukar kallas produktivitet och som skulle kunna beskrivas som ett mått på hur väl vi använder våra resurser. Ökad produktivitet betyder inte att vi jobbar hårdare, utan att vi hittar nya och bättre sätt att arbeta på. I den offentliga sektorn är produktivitetsutvecklingen ofta svag. Det är väl känt att de som arbetar i den offentliga sektorn ofta känner sämre tillfredsställelse med sina arbetsgivare. Bl.a. har gjort ett par undersökningar där man jämfört arbetsvillkoren i vård- och omsorgsföretag privat respektive huvudman. Privata arbetsgivare är oftast bättre på att ta till vara de anställdas initiativ och förmågor. Att begränsa konkurrensen inom sektorer som vård, skola och omsorg skapar en arbetsmarknad som försvårar för kvinnliga entreprenörer genom att begränsa möjligheterna till företagande inom de områden där en stor andel kvinnor jobbar. Stela offentliga strukturer motverkar anställdas engagemang och nytänkande. Sämre lönebildning ger sämre kunskapsutveckling och karriärvilja. Företag som är utsatta för marknadens disciplinerande inverkan kan heller inte dölja ineffektivitet på samma vis som en eller statlig verksamhet. Medan en friskola som inte får några elever tvingas lägga ned, så kan en skola som inte svarar mot elevernas krav och behov luta sig mot kommunens skattkista. Konkurrensutsättning och en växande marknadssektor kan på så vis främja effektiviteten i ekonomin. En alltför stor del av ekonomin befinner sig utanför marknadsekonomisk dynamik och entreprenörsanda verksamheter som begränsas av den offentliga sektorns gränser, regelverk och finansiering. Att bryta upp de offentliga monopolen kan också skapa en marknad för framtidens företag. Mycket tyder på att det är just inom tjänstesektorn som framtidens jobb och framtidens expansiva företag finns. Men tjänstesektorn domineras av den offentliga sektorn, där möjligheterna att skapa växande företag är liten. Den uppluckring som trots allt skett visar på möjligheterna inom denna sektor. Vem vet, nästa svenska exportframgång kanske är företag inom skolsektorn, eller vårdsektorn? Kärnan bakom all långsiktig ekonomisk utveckling är specialisering. Även här begränsar den stora offentliga sektorn våra tillväxtmöjligheter. Genom våra höga skatter och de stora skattekilar som de skapar, minskar möjligheterna att utnyttja att vi är olika bra på olika saker. Dessutom hindrar detta framväxten av dynamiska företag inom servicesektorn. 7.3 En politik för tillväxt kan ge stora effekter Det är omöjligt att exakt värdera hur mycket högre tillväxt olika typer av strukturreformer av den svenska ekonomin skulle kunna innebära i termer av ökad tillväxt. Ett stort antal vetenskapliga studier visar dock på att effekterna kan bli betydande. En viktig strukturreform är vi moderater överens med regeringen om, nämligen införandet av euron. Studier om valutaunioners inverkan på handeln pekar på mycket stora effekter. Omsatt i tillväxt skulle en anslutning till den gemensamma europeiska valutan kunna innebära en ökning av BNP på mellan på två à tre decennier. Översatt till årstakt motsvarar det en höjning av tillväxttakten med 0,30,. En aktuell IMF-studie visar att mer dynamisk arbetsmarknad, med bland annat lägre ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen, flexiblare arbetsrätt och lägre marginalskatter skulle kunna minska den strukturella arbetslösheten och ge en produktionsökning om . Om reformer av arbetsmarknaden kompletterades med andra effektivitetshöjande reformer, såsom undanröjande av konkurrenshinder, skulle produktionsökningen kunna bli det dubbla. Både praktisk erfarenhet och forskning visar att konkurrensutsättning av offentlig verksamhet kan innebära stora förbättringar både av kvalitet och effektivitet. Återhållsamma beräkningar visar på en effektiviseringspotential motsvarande av BNP. Det finns starka skäl att tro att utbildning har stor betydelse för den ekonomiska tillväxten. De kvantitativa uppskattningarna av utbildningens betydelse blir dock av naturliga skäl osäkra, men det finns beräkningar som visar att om arbetskraftens genomsnittliga utbildning ökar med , så kan den årliga tillväxttakten öka . är inte befolkningens rent kvantitativa utbildningsnivå det enda som har betydelse, utan hur väl utbildade människor är, liksom hur utbildningssystemet är uppbyggt. Vissa forskare menar att effekterna på tillväxten är ännu större om man dessutom tar hänsyn till utbildningens kvalitet. ekonomiska politik syftar till att lägga grund för en uthållig tillväxt på . Flertalet bedömare, bl.a. och , bedömer att den potentiella tillväxttakten i med nuvarande ekonomiska förutsättningar ligger kring . För att möjliggöra en varaktig höjning av tillväxttakten krävs att arbetskraftsutbudet ökar och att produktiviteten höjs. Det kan bara ske genom en politik som gör det mera lönsamt att arbeta, utbilda sig, spara och investera. En politik för tillväxt kräver sänkta skatter. Vi prioriterar att sänka sådana skatter som är särskilt skadliga. Det gäller främst skatter på arbete. Att sänka skatter på arbete gör att människor kan leva på sin lön, men när det lönar sig bättre att arbeta så har det också positiva effekter på arbetskraftsutbudet, och därmed på tillväxten. Lägre skatt på arbete betyder också minskat bidragsberoende. En politik för tillväxt kräver en stram utgiftspolitik. De offentliga utgifterna beräknas 2003 nå av BNP, vilket är mer än 2001. Vår budgetpolitik syftar till att vända denna utveckling. Ökad tillväxt, som inte används för att ytterligare öka de offentliga utgifterna, utan stannar hos medborgarna är den väg vi väljer. På kort sikt krävs dock tydligare budgetförstärkningar. Framför allt måste ersättningsnivåerna i bidragssystemen sänkas. En politik för tillväxt kräver att de offentliga uppgifterna sköts väl. Skola, högre utbildning, forskning, infrastruktur, sjukvård, rättsväsende, polis och försvar måste fungera. Moderat utgiftspolitik bygger på att statens uppgifter ska vara begränsade. Därigenom kan vi också satsa mer resurser än regeringen gör på att väl fullgöra dessa uppgifter. Vi moderater presenterar ett budgetalternativ som ger bättre finansiellt sparande för den offentliga sektorn än regeringens alternativ. Även efter våra skattesänkningar och utgiftssatsningar leder vår politik till en bättre budgetutveckling. Vi föreslår budgetförstärkningar på nästan 40 mdr kr, skattesänkningar på ungefär 20 mdr kr och satsningar på bl.a. vård, skola, handikappomsorg, forskning, försvar och infrastruktur på ca 10 mdr kr. Det finansiella sparandet förbättras med uppemot 10 mdr kr mer än med regeringens politik . Även föreslår vi åtgärder som leder till att det finansiella sparandet blir påtagligt starkare än i regeringens kalkyler. Ökad personlig frihet ger bättre möjligheter för ekonomisk tillväxt. När politiken blir för omfattande minskar utrymmet för den spontanitet och kreativitet som för mänskligheten framåt. Det är erfarenheten av de senaste decenniernas utveckling i . Ett samhälle som håller tillbaka människors skaparkraft och i stället ägnar mycket stor möda åt att fördela de resurser som redan finns blir ett fattigare samhälle för alla. Men det viktigaste skälet till att människors personliga frihet måste förstärkas är att det i sig är rätt att människor får bestämma över sina egna liv. Varje människa är ett mål i sig själv. Och ingen annan än vi själva kan avgöra vilka våra individuella livsmål är. Det är det främsta argumentet för varför människor skall få bestämma över en större del av sin egen inkomst. Att som beröva människor möjligheten att försörja sig på ett arbete och att kunna leva på sin egen lön innebär dessutom att man berövar dem en stor del av den värdighet som ligger i att kunna försörja sig själv och sin familj. Med lägre skatter kan många fler känna den stolthet och trygghet som följer av att kunna stå på egna ben. En sådan politik gör det också lättare för politiken att stå stark där den är oersättlig. Om mindre resurser behövs för att dela ut bidrag till arbetande och arbetsföra människor, blir det lättare att finansiera fler poliser, en bättre skola och en sjukvård utan köer. Vägen bort från högskattestaten är en resa mot större välstånd, men framför allt mot ett med mer frihet, mer värdighet och mer livsglädje. har världens högsta skatter. Det är i sig orimligt att mer än hälften av BNP går i skatt, men det är en följd av den så kallade välfärdsideologi som styrt den förda utgiftspolitiken. Det är viktigt att först sänka de skatter som är mest hämmande för tillväxten. Det utrymme som skapas av våra budgetförstärkningar ska i första hand användas för att sänka eller eliminera sådana skatter. Den viktigaste politiska uppgiften är att öka arbetskraftsutbudet. Avkastningen på att arbeta påverkas av de samlade marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen. Att sänka bidragsnivåerna och sänka skatterna är därför lika viktigt. Det är också viktigt att förbättra villkoren för företagande och nya jobb.