mot · GR02So343 · 2003-10-07 00:00:00 — Sambandet mellan tidig alkoholdebut och risken för alkoholberoende, drogmissbruk och andra sociala problem är väl belagt. Det är uppenbart att den traditionella svenska alkoholpolitikens effektivitet har avtagit. har prisinstrumentet och försäljningsmonopolet försvagats som en följd av internationaliseringen och . Från denna utgångspunkt måste alkoholpolitik omprövas och breddas. Eftersom de offentliga instrumenten försvagats måste ny kraft i alkoholpolitiken sökas genom att medborgarnas ansvarskänsla och det civila samhället på allvar mobiliseras. Den viktigaste resursen är utan tvivel föräldrars beredskap att ta ett ansvar för att påverka sina barns attityder till alkohol. Samhället får inte tveka om att inskärpa det ansvar det innebär att vara förälder. Skolan och föreningslivet är andra strategiska arenor där det attitydpåverkande arbetet måste få en helt annan kvalitet. Det pågår alkoholpolitiska insatser med den inriktning som ovan har beskrivits. Arbetet med att mobilisera medborgaransvaret i alkoholpolitiken måste intensifieras och får inte tappa fart genom exempelvis minskade anslag. Tvärtom behöver insatserna systematiseras. Detta bör ges regeringen till känna. Narkotikan breder ut sig alltmer och debutåldern blir allt lägre. krävs krafttag och målet om ett narkotikafritt samhälle måste ligga fast. För detta krävs ett flertal åtgärder: attitydpåverkande, opinionsbildande insatser, förebyggande insatser, begränsad tillgänglighet till nakotikapreparat, alkoholfria uppväxtmiljöer, uppskjuten debutålder, stöd till föräldraansvaret, bättre vård och behandling, samt insatser för att komma åt den illegala narkotikahandeln. Särskilt angeläget är det att få ungdomar att helt avstå från tobak, alkohol och narkotika. Det finns ett starkt samband mellan tobak, alkohol och narkotikaanvändning. Det är viktigt att dessa politikområden förs samman och att insatser genomförs. restriktiva alkoholpolitik påverkas i växande utsträckning av . Mot den bakgrunden är det viktigt att verka för en ökad förståelse för svensk alkoholpolitik i EU. Det är viktigt att regelverket för den inre marknaden utformas så att maximal frihet ges för länder som önskar föra en mer restriktiv alkoholpolitik. Ett exempel är frågan om alkoholreklam där kommersiella intressen med stöd av kunde häva det svenska förbudet. I analogi med vad som gäller för tobaksreklam bör verka för att alkoholreklam med hänvisning till folkhälsoskäl ska kunna förbjudas i de länder som så önskar. Detta bör ges regeringen till känna. Överkonsumtion av alkohol är ett stort folkhälsoproblem i nästan hela världen. De allvarligaste följderna uppstår dock i de länder där människornas ekonomiska marginaler är smalast. För att åstadkomma en hållbar utveckling i hela världen är därför inställningen till alkohol en nyckelfråga. bör agera för en fortsatt restriktiv hållning från WHO:s sida när det gäller att implementera en alkoholpolitik som bidrar till ökad folkhälsa. Vad som ovan anförts om en fortsatt restriktiv hållning vad gäller att implementera alkoholpolitik som bidrar till ökad folkhälsa bör ges regeringen till känna. Narkotikaproblematiken har ökat även globalt, vilket innebär att det finns ett stort behov av ett internationellt samarbete. engagemang internationellt bör intensifieras. Vi bör tillsammans med andra länder utveckla strategier för att minska problemen med narkotikaanvändning. stödjer förslag om att inom EU i första hand skall prioritera frågor som rör illegal europeisk produktion samt förebyggande insatser. Många EU-länder har en mindre restriktiv syn på narkotika och narkotikaanvändning än vad har. Vid ett internationellt arbete är det viktigt att står fast vid en fortsatt restriktiv narkotikapolitik och att vi aktivt verkar för att övriga EU-länder inför en mer restriktiv narkotikapolitik. Detta bör ges regeringen till känna. 6.8.4 Skolan och ANT-undervisning Skolan är den viktigaste arenan för drogprevention eftersom skolan når alla kategorier av barn och ungdomar. Här finns också de bästa förutsättningarna att tidigt observera avvikande beteende och vidta åtgärder. De viktigaste förutsättningarna för ett framgångsrikt drogpreventivt arbete är att detta präglas av flexibilitet, långsiktighet och en struktur som gör att insatserna utgår från ett socialt helhetsperspektiv. Skolan måste förstärka sina insatser för att ge elever ökad information om goda matvanor och sunda levnadsvanor i övrigt. Ökat utrymme för fysisk aktivitet och friluftsliv i skolan är nödvändigt. Positiva exempel på bra ANT-undervisning måste ockå lyftas fram. På en del orter får unga rabatter i den lokala butiken genom att lova att inte dricka alkohol eller pröva narkotika och på andra orter anslås pengar till en gemensam klassresa om eleverna lovar att vara drogfria. Lokalt engagerade ungdomar och vuxna är viktiga i det drogförebyggande arbetet, men det är viktigt att skolan ger alla elever en bra ANT-undervisning. Drogmissbrukare är uppfinningsrika och det hjälper inte med narkotikaklassning för en speciell kemisk sammansättning. Det har visat sig att olika typer av läkemedel missbrukas som narkotika. Det måste därför vara preparatets verkan som ska avgöra volka kemiska preparat som narkotikaklassas. Detta bör ges regeringen till känna. På Internet förmedlas adresser och det annonseras öppet om flera olika droger som kan beställas med leverans . Det krävs ett intensifierat samarbete för att motverka drogförsäljning över Internet och vi måste åstadkomma ett internationellt samarbete inom området. Det måste också ske en översyn av de varor som erbjuds i Internetannonser och lagstiftas om vad som är lovligt och inte. Vad som ovan anförts om Internet bör ges regeringen till känna. Socialtjänst, polis, hälso- och sjukvård och skola i kommunerna har mycket god kännedom om hur alkohol- och narkotikaanvändningen ser ut i den egna regionen. De vet var insatser behövs och hur man ska nå de människor som drabbats. Ytterst ansvariga för vård av missbrukare är kommun och landsting. Inom olika landsting ser problemen och förutsättningarna olika ut. i och visar på positiva resultat, men varje landsting ska ha möjlighet och befogenheter att besluta om hur man vill lägga upp sin egen vård. Det bör dock framhållas att försöken fortlöpande ska utvärderas och att stränga kvalitetskrav ställas. Under dessa villkor ska det finnas möjlighet för fler landsting att starta liknande projekt om de så önskar. Det är en ståndpunkt som också fått stöd från regeringens arbetsgrupp mot narkotika. Varje landsting ska ha möjlighet att ansöka till och efter prövning ges möjlighet att starta sprutbytesprojekt i den egna regionen. En proposition om bl.a. denna fråga väntas och tidigare framförda yrkanden väntar därmed på behandling. Tobaken representerar det enskilt största hälsohotet. beräknas 8 500 svenska medborgare dö av tobaksrelaterade sjukdomar, varav den passiva rökningen står för 500 dödsfall. Det förebyggande arbetet bland främst barn och ungdomar vad gäller alkohol, narkotika och rökning måste intensifieras. Restauranger och kaféer ska vara rökfria. Även dessa lokaler ska omfattas av den grundregel om rökfritt som gäller för andra lokaler dit allmänheten har tillträde. Det bör dock öppnas en möjlighet att tillåta rökning i någon eller några delar av lokalerna som särskilt avsätts för detta. En proposition som sannolikt kommer att ge stöd åt krav på rökförbud i restaurang- och kafélokaler väntas till januari. kommer att verka för att ett sådant beslut träder ikraft så fort som möjligt. 6.9 Barns och ungdomars psykosociala hälsa Trygga och kärleksfulla uppväxtmiljöer är sannolikt ett av de bästa medlen för en bättre folkhälsa. En politik som ökar familjernas makt att påverka sina livsvillkor, som ökar tiden tillsammans och som minskar stress över otillräckliga ekonomiska resurser är ett viktigt element. Ett av de största hindren för barns och ungdomars välbefinnande är förekomsten av mobbning i skolan och . Mobbning orsakar stort lidande och ökar risken för psykisk ohälsa långt fram i livet. Mobbning finns sannolikt i bakgrunden i en stor del av självmordsfallen bland unga. Det är viktigt att folkhälsopolitiken adresserar hela denna problematik och inte bara den stora del som utgörs av sexuella trakasserier. Regeringen har äntligen aviserat att förslag i denna riktning, vilket välkomnar. Många barn och ungdomar mår så dåligt att de funderar på självmord. Forskning från andra länder och ett spirande forskningsarbete i tyder på att en mycket stor andel av antalet självmordsförsök begås av unga homo-, bi- och transsexuella. För att minska unga HBT-personers utsatthet krävs en kraftansträngning för att förbättra attityder och bekämpa trakasserier redan i tidiga skolår. Antalet fall med ätstörning har ökat kraftigt, särskilt bland unga kvinnor. Det finns ett samband mellan ätstörningar och krav på idrottsprestation liksom med kroppsfixering. Det är viktigt att samhället motverkar dessa typer av skönhets- och kroppsideal. Skolhälsovården har en viktig funktion då den tidigt möter ungdomar med problem. Det finns lite forskning kring ungdomars ätstörningar. Det behövs ytterligare resurser till forskningen inom detta område. kan inte acceptera att det inte finns vårdplatser eller tillräcklig kunskap att behandla dessa sjukdomar. Det är av yttersta vikt att professionell vård finns tillgänglig tidigt i sjukdomsskedet. Förslag om förbättringar av barn och ungdomars psykosociala situation återkommer i andra motioner. 7 En hälsofrämjande hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården måste bygga på ett helhetsperspektiv på hälsa. Kunskapsutvecklingen domineras av skolmedicinens perspektiv. För framtiden behövs en bättre balans mellan hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande. Det är inte samma sak att förebygga sjukdom och att främja hälsa. Medan sjukdomsförebyggande syftar till att förebygga en specifik sjukdom (t.ex. hjärtinfarkt, cancer, allergi), handlar hälsofrämjande om att stödja processer som ger människor möjligheter att öka kontrollen över sin hälsa. Kunskapsutvecklingen kring det som leder till sjukdom, har varit mycket omfattande under det senaste seklet. Länge ansågs en faktor ofta vara en tillräcklig förklaring till sjukdom. I takt med ökad kunskap om kroniska sjukdomar som cancer och åderförkalkning, har också insikten växt om att ett flertal faktorer tillsammans ofta bidrar till sjukdomens utveckling och att förebyggande därmed måste omfatta många olika åtgärder. Även om den medicinska forskningen traditionellt främst sökt efter orsaker till sjukdom, finns det en växande insikt om att det är nödvändigt att förstå vad som främjar och upprätthåller hälsan. En av de viktigaste förutsättningarna är att individen upplever en känsla av sammanhang, att livet uppfattas som meningsfullt, begripligt, hanterbart och att man själv kan sätta gränser. Faktorer som skyddar mot stress och belastning, t.ex. sociala nätverk, möjlighet att påverka sin livs- och arbetssituation, självförtroende och framtidstro, är också av stort hälsofrämjande värde. Ett uttryck för detta hälsofrämjande perspektiv är den förslag, där bestämningsfaktorer som har starkt samband med befolkningens hälsostatus angrips. Men även i utformningen av hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen skulle mycket kunna vinnas genom ett tydligare hälsoperspektiv. 7.1 Vård- och omsorgspolitik Den solidariska skattefinansieringen av den svenska hälso- och sjukvården anser ska ligga fast. Vi anser att vården och omsorgen ska kännetecknas av omtanke, värdighet och respekt. Primärvården, basen i svensk hälso- och sjukvård, måste fungera. Patientens eget inflytande ska öka och man ska kunna välja sjukhus i hela landet om inte vården kan ges vid närmaste sjukhus inom angiven tid. Genom försvarsuppgörelsen 1998 och fyrpartiuppgörelsen om den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården har ett antal viktiga utvecklingsmål givits högre prioritet. Med deras hjälp går vi från mer traditionella vård- och omsorgssatsningar till en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård. Det är en väg som ställer krav på både organisation, teknik och kompetensutveckling. Bl.a. den informationstekniska utvecklingen ger nya möjligheter till en flexibel och nära vård. Vårdcentralernas roll kan stärkas, hemsjukvårdens möjligheter ökar, ambulanserna utvecklas alltmer till mobila minisjukhus. Allt detta ställer dock högre krav på en flexibel och lärande organisation. Telemedicin är ett samlingsbegrepp för all typ av överföring av medicinsk information via telemedier, där det är minst två personer som på distans utbyter information med hjälp av ljud och bilder. Telemedicinen omfattar allt från videokonferenser och utbildning för vårdpersonal till läkarkonsultationer, avancerad hemsjukvård och distanskirurgi. Telemedicin öppnar helt nya möjligheter för utveckling av hälso- och sjukvården. Den är ett kommunikationsverktyg som kan påverka sjukvårdens struktur och arbetssätt och bidra till både flexibilitet och tillgänglighet. Rätt nyttjad kan tekniken ge förutsättningar för en decentraliserad sjukvård där varken kommun-, landstings- eller nationsgränser kan vara hinder för en högkvalitativ, trygg och säker vård. Framtidens hälso- och sjukvård kommer att präglas av stark IT-användning. IT kan öka möjligheterna till information och egenvård samt ge större valfrihet och inflytande för den enskilde patienten. Dessa frågor tas upp i IT-motion (c 116). Den snabba läkemedelsutvecklingen ger växande möjligheter att bota sjukdomar. Av såväl kostnads- som hälsoskäl är det dock viktigt att undvika en övermedikalisering av sjukvården. Systemen för att samordna information om läkemedelsförskrivning måste utvecklas för att undvika felmedicinering, så att olika läkemedel inte motverkar varandra och så att biverkningar minimeras. Växande läkemedelskostnader är också ett hot mot läkemedelsförmånen. Felanvändning leder till onödiga kostnader för såväl patienten, hälso- och sjukvården som samhället. Enligt en rapport av och kan felanvändning av läkemedel medföra kostnader på för den svenska vården. Enligt uppgift har en studie i visat att av dem som avlider på sjukhus, avlider på grund av läkemedel. Samarbetet mellan vårdpersonal och apotekspersonal behöver stärkas. Patientens förståelse för sin egen medicinska situation och hennes eller hans möjligheter att få tillgång till kunskap om läkemedel och deras effekter är en viktig resurs. Det behövs ett åtgärdspaket för hur man tillsammans med landstingen kan motverka felanvändning av läkemedel och istället uppnå en effektiv, säker läkemedelsanvändning för konsumenterna. bör hos regeringen begära förslag om ett åtgärdspaket för hur man tillsammans med landstingen kan motverka felanvändning av läkemedel. 7.3.2 Utbildning av personal och konsumenter Kontinuerlig fortbildning och information till förskrivare, hälso- och sjukvårdspersonal och konsumenter om läkemedelsförskrivning och eventuella biverkningar av läkemedel är viktigt för att öka kvaliteten och kostnadseffektiviteten i läkemedelsanvändningen. Hälso- och sjukvårdspersonal som skriver ut läkemedel måste kritiskt kunna granska förskrivningen av läkemedel och på så sätt se till så att patientperspektivet alltid blir utgångspunkten. Vad ovan anförts om kontinuerlig vidareutbildning för förskrivare, hälso- och sjukvårdspersonal och konsumenter bör ges regeringen till känna. 7.3.3 Fond för fortbildning För att säkra regelbunden fortbildning av förskrivare och hälso- och sjukvårdspersonal har man i infört en modell som innebär att samtliga läkemedelsföretag avsätter finansiella medel till en särskild fond för fortbildning. Genom en sådan typ av gemensam fond, där alla läkemedelsföretag tar ett samlat ansvar för fortbildning, läggs en grund för långsiktig hållbarhet inom läkemedelsindustrin, där patientperspektivet blir den självklara utgångspunkten. Det skulle också minska risken att läkare kommer i någon form av beroendeställning till enskilda läkemedelsföretag. Ett sådant system bör även prövas i . Detta bör ges regeringen till känna. 7.3.4 Systematiska studier på olika grupper Kvinnoperspektivet är starkt eftersatt inom hälso- och sjukvården. Trots vetskapen om skillnader i ämnesomsättningen mellan kvinnor och män behandlas de lika i bl. a. kliniska studier. Då männen inte har några störande hormoncyklar har resultaten ansetts lättare att tolka. Detta innebär att de som faller utanför riskerar feldosering med biverkningar. Då de äldre utgör den största användargruppen och är överrepresenterade i statistiken över skador på grund av läkemedel, är även de en grupp som måste prioriteras vid utökad forskning på läkemedel. Även barnperspektivet saknas inom den kliniska läkemedelsforskningen. Då de är i ständig utveckling blir det extra viktigt att de kliniska studierna av läkemedel även sker på olika åldersgrupper. Områden där det är särskilt angeläget att utveckla fler barnläkemedel är mot bland annat övervikt, lever- och tarmsjukdomar och smärta. ställer sig därför bakom EU:s senaste förslag om att ytterligare stimulera läkemedelsforskningen för barn. De systematiska studierna kring läkemedelseffekter på olika grupper bör utökas, så att läkemedelsbehandlingarna blir säkrare och risken för onödiga skadeverkningar minskar. Detta bör ges regeringen till känna. Allt fler olika behandlingar och läkemedel införs som medicinskt motiverade behandlingmetoder för den enskildes hälsa; de ingår dock inte i högkostnadsskyddet. Reglerna för högkostnadsskyddet behöver ses över. Genom ett samlat högkostnadsskydd blir det mer överblickbart för patienten. En genomgripande översyn av systemet är därför nödvändig. En utredning skulle kunna se över de regionala skillnaderna, vilka grupper av patienter som hamnar utanför skyddet, vilka nya behandlingar och åtgärder som är kopplade till ohälsa och vilka konsekvenserna blir av ett samlat högkostnadsskydd för den enskilde och för samhället. bör hos regeringen begära förslag om en utredning kring konsekvenserna av ett samlat högkostnadsskydd. kasseras enorma kvantiteter läkemedel. I i miljön diskuteras hälsohotet från läkemedelsrester. Antibiotika kan vara svårt att bryta ne; detta kan i vissa fall leda till att rester av antibiotika finns i dricksvatten och livsmedel som i sin tur påverkar överkänsliga personer. har det skett en ökning av användandet av hormonella läkemedel som alltmer ses som ett miljöproblem. Östrogena ämnen som kommer ut i våra sjöar och hav påverkar fiskens reproduktionsmöjlighet. Vissa narkosgaser har visat sig medverka till nedbrytning av ozonskiktet. Enligt är det angeläget att öka kunskapen som och kontrollen av läkemedel ur miljösynpunkt. Regeringen bör därför återkomma med ett åtgärdsprogram om läkemedel ur miljösynpunkt. bör hos regeringen begära förslag om ett åtgärdsprogram för läkemedel ur miljösynpunkt. är det enda land i hela som har monopol på apoteksverksamhet. Runt om i vårt land är apotekstätheten låg, och bor man på landsbygd kan det vara långt till närmaste apotek. Statliga utredningar visar att det finns stora välfärdsvinster med att avskaffa monopol och istället ge licensierade butiker och apotek möjlighet att kunna sälja såväl receptbelagda som receptfria läkemedel. En avmonopolisering av kommer att leda till ökad tillgänglighet samt lägre läkemedelskostnader för den enskilde. anser att apoteksbolagets monopol bör avvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. WHO presenterade en global plan för samverkan mellan skolmedicin (västerländska medicinen) och den traditionella medicinen (österländska) och uppmanar de olika medlemsländerna att integrera de olika kulturerna i varje lands hälsosystem. Det finns ett stort intresse för alternativmedicinsk verksamhet i . Samhället har ansvaret att tillgodose att berättigade medborgarintressen kring kvalitet och säkerhet också gäller det alternativmedicinska området. Jämfört med den etablerade medicinen har dock utvärderingsinsatserna beträffande de alternativa behandlingsformerna varit blygsamma. Härigenom minskas möjligheterna att ta tillvara eventuella verksamma alternativmedicinska behandlingar som konsumenterna kan utsättas för risker något som uppmärksammats i samband med johannisörtpreparat. 7.4.1 Utredning av alternativmedicinska behandlingsmetoder arbetade har mycket hänt som motiverar att en ny utredning tillsätts. En ny utredning bör bland annat analysera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av alternativa metoder och se över lagstiftningen på området. I detta sammanhang bör också en översyn göras beträffande regelverket kring alternativmedicinsk behandling av barn. Dessutom bör frågor kring behov av utbildning samt behörighetsfrågor belysas. Utredningen bör samarbeta med SBU i frågor kring vetenskaplig utvärdering av alternativa behandlingsmetoder. bör hos regeringen begära förslag om att en utredning gällande alternativmedicinska metoder tillsätts. 7.4.2 Utvärdering av alternativmedicinska metoder Staten måste därför se till att särskilda resurser ställs till förfogande för kvalitetsarbete och utvärdering inom detta område. bör hos regeringen begära att () ges i uppdrag att utforma förslag till hur alternativmedicinska metoder kan utvärderas. Det finns en rad hinder förknippade med forskning och utveckling rörande alternativmedicinen. För att öka antalet forskare och forskarkompetensen krävs att särskilda resurser avsätts för att bygga upp ett och för att möjliggöra egna forskningsprojekt. bör hos regeringen begära förslag om att särskilda resurser avsätts för uppbyggnad av och för att möjliggöra egna forskningsprojekt inom alternativmedicinen. 7.4.4 Ökade möjligheter för individen att välja behandlingsmetod Kunskap kring alternativmedicinska behandlingsmetoder som bedöms uppfylla kvalitetskraven måste också komma hälso- och sjukvårdspersonalen till del så att de kan informera patienten om olika behandlingsalternativ. En öppenhet för alternativa behandlingsmetoder inom den ordinarie hälso- och sjukvården under kontrollerade former, minskar även riskerna för att människor skadas av oseriösa och skadliga behandlingar. bör hos regeringen begära förslag om att stärka patientens möjligheter att välja behandlingsmetod. 7.4.5 Förbättrade möjligheter för medicinsk personal att använda alternativa behandlingsmetoder Enligt 2 kap. 1 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall hälso- och sjukvårdspersonal utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. I annat fall kan disciplinpåföljd eller annan påföljd åläggas enligt bestämmelserna i 5 kap. samma lag. Lagstiftningen behöver förändras så att alternativmedicinsk behandling som uppfyller kvalitetskraven kan tillåtas inom hälso- och sjukvården som komplement till skolmedicinen. Vad som ovan anförts om att förändra lagstiftningen för alternativmedicinska behandlingar bör ges regeringen till känna. Såväl modern bioteknik som informationsteknik har viktiga värden att tillföra samhället för ökad livskvalitet. Båda för dock med sig risker som måste hanteras. Den moderna biotekniken innebär att vi kan förhindra sjukdomar som vi tidigare stod handfallna inför. Men det innebär också att människan kan förändra livets grundvalar. Bioteknik och förändringar av arvsmassa måste omgärdas av strikta etiska normer och diskuteras öppet. Förändring av arvsmassa som riskerar att spridas eller bli varaktig får endast tillåtas ytterligt restriktivt och under gemensam kontroll. Kunskap om och tillgång till arvsmassa ska vara öppen för alla och får inte monopoliseras. Debatten kring stamcellsforskningen handlar om att det finns angelägna behov av nya medicinska behandlingsmetoder både för att undvika att vissa sjukdomar uppstår och för att finna nya metoder för att kunna behandla. Förhoppningen är att kunna behandla sjukdomar som medicinen står handfallen inför. Samtliga landsting i erbjuder provrörsbefruktning. Ett tiotal ägg tas först ut från kvinnans äggstockar.