mot · GR02Ub514 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbildning och universitetsforskning, Utgiftsområde 16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Myndigheten för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Rekryteringsdelegationen. anvisar för med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem 25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 25:12 Bidrag till svensk un dervisning i utlandet 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen 25:15 Nej till fackliga bidrag 25:20-72 Ökat antal disputerade lärare 25:21-74 Forskning och forskarutbildning 25:73 Särskilda utgifter m.m. 25:83 Utvecklingsarbete inom område m.m. 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål, medel till regeringens disposition Nytt anslag: Försäljning av högskoleutbildning: platskostnad Nytt anslag: Lärlingsutbildning, bl.a. marknadsföring och handledning anser att förskoleverksamheten intimt hör samman med synen på omsorg om barnen. Begreppet barnomsorg omfattar såväl föräldrarnas omsorg i det egna hemmet som förskola, familjedaghem, öppen förskola, fritidshem, föräldrakooperativ eller andra alternativa former oavsett om de drivs av kommunen. Utgångspunkten för alla val av barnomsorg ska vara barnets bästa och föräldrarna ska ges rätt att välja den barnomsorgsform som passar deras barn bäst. Det innebär att det måste finnas ett varierat utbud av olika barnomsorgsformer, inklusive omsorg i det egna hemmet, för att skapa valfrihet och rättvisa. Vi utvecklar detta förslag i motion Ub438 Barnomsorg för glada barn. Skolan är en framtidsinvestering både för de enskilda medborgarna och för samhället i stort. Det är samhällets skyldighet att ge alla en likvärdig möjlighet att utvecklas efter sina anlag, intressen och önskemål. har varken kommunerna eller staten levt upp till sina åtaganden. Trots att mer resurser kommit skolorna till del, har många skolor en standard som inte är tillräcklig för att de mål och riktlinjer som finns i läroplanen ska uppnås. En utbildningssatsning måste därför lägga stor vikt vid kärnverksamheten i och gymnasieskolan, till vilket också medel måste avsättas. avsätter vi i vår ekonomiska motion till kommunerna utöver regeringens förslag. Dessutom lägger vi de specialdestinerade bidrag som regeringen anslår till skolan (25:10) i det generella bidraget till kommunsektorn (48:1). Vi avsätter också för en treårsperiod för återinförandet av de fasta skoldelarna på och . Synen på grundskola och gymnasium utvecklas i motionerna Ub439 Grundskola och Ub498 En gymnasieskola för framtiden. Högre utbildning och forskning Den socialdemokratiska regeringens satsning på högskolan är slutförd. tvingas man till indragningar av en del outnyttjade högskoleplatser. Detta visar att den kristdemokratiska kritiken varit riktig: utbyggnaden har gått för fort och medel behövs för att stärka kvaliteten. I linje med detta överför pengar för att öka antalet disputerade lärare. Vi utvecklar vår syn på högskolan i motion Ub499 Högskola och universitet. Vår övertygelse är att samhällets behov inte tillgodoses genom ensidiga insatser på akademisk utbildning. Det behövs också kvalificerad yrkeskunskap genom eftergymnasial utbildning. vill därför ha en yrkeshögskola. Sammanlagt över treårsperioden tillför vi till denna reform. Vi utvecklar vår syn på högskolan i motion Ub496 Yrkeshögskola. Högskolan är en del av samhället och alla känner till att den finns. Det är i grund- och gymnasieskolan som grunden läggs för att eleverna ska vilja studera vidare. Därför ifrågasätter vi behovet av någon särskild delegation för rekrytering utöver de insatser som finns. Däremot kan det vara dags att se över de insatser som redan finns. Studenternas sociala och ekonomiska situation måste förbättras. Vi utvecklar vår syn i vår studiesociala motion Ub516 Studenters trygghet. Distansutbildning är en viktig del i det framtida kunskapssamhället men vi menar att det måste vara lärosätena själva som administrerar och att ska stå för tillsynen. Vi avvisar därför det särskilda per capita-tillskottet. vill heller inte ha en valideringsdelegation, utan anser att dess arbete bör ingå i . Lösningen på valideringsfrågan är inte en egen myndighet. För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena i , liksom i många andra länder, ska tillåtas sälja utbildningsplatser till utländska intressenter, såväl till stater och företag som till enskilda personer utanför EES-området. Etikprövningsnämndernas arbete är viktigt. Sannolikt kan inte nämnderna i ett uppbyggnadsskede utnyttja de anslagna medlen, varför överför en del av dessa till forskning och forskarutbildning. anslår 100 miljoner mer än regeringen och totalt en halv miljard över treårsperioden 20042006. Vi utvecklar vår syn i vår forskningsmotion Ub509 Forskning och forskarutbildning. Som ett led i besparingar på myndigheter minskas anslagen till myndigheter på området. Vi bedömer att förändring av basnivån kan göras utan inskränkningar i verksamheten eftersom myndigheterna har ett högt anslagsparande. Sammantaget satsar på kvalitetsbefrämjande åtgärder och forskning.