mot · GR02Ju412 · 2003-10-07 00:00:00 — I den danska modellen har justitieministern självklart rätt att få all information om verksamheten och möjlighet att lämna synpunkter om vad som behöver vidtas. Domstolsstyrelsen har dock ingen skyldighet att efterkomma dessa tillkännagivanden. Med ovanstående beskrivning vill visa att det finns konstitutionella skillnader mellan de båda ländernas synsätt då det gäller att administrera i respektive land. Vi menar att denna skillnad blottar grundläggande skillnader hur man ideologiskt ser på i de båda länderna. I ungefär har vi i haft ett centralstyrt domstolsverk. har man sett ett alltmer växande missnöje från domstolarnas sida mot fördelning av resurserna till domstolarna. uppgift är att sörja för en ändamålsenlig drift av domstolarna och ta de initiativ som behövs för detta. Domstolarna har drabbats av stora nedskärningar. Relationen mellan domstolarna och har blivit alltmer spänd, och budgetprocessen har upplevts som en utsvältningsmanöver som ska kamouflera den egentliga målsättningen att lägga ner fler tingsrätter. Den verksamhet som bedriver tycks inte heller ha någon större förankring i den svenska domarkåren, vilket framgår av de medarbetarenkäter som gjorts . Det är inget tvivel om att och dess generaldirektör gått i regeringens ledband vad gäller omorganisationen av tingsrätter. Inte förrän hela hotas av besparingsbetingen opponerar sig generaldirektören. Regeringen har uttalat sig gång på gång om att verksamhet inte i något hänseende får inkräkta på domstolarnas självständighet och att strävan efter effektivitet inte får gå ut över rättssäkerheten. känner dock stor oro över utvecklingen av domstolsorganisationen. Nedläggningar av tingsrätter är ett exempel på underordnade ställning till regeringen. Regeringens ambitioner med långtgående samverkan mellan rättsväsendets myndigheter måste ske med stor försiktighet, särskilt då det gäller mellan domstolar och andra myndigheter. Domstolarnas självständiga ställning får inte riskeras. Domstolarnas oberoende och starka ställning framgår av 11 kap. 2 § regeringsformen. Domstolarnas oavhängighet är av stor betydelse för en rimlig maktfördelning i en demokrati. Därför vore det logiskt att det förvaltande organet över domstolarna låg direkt under , i likhet med till exempel den beslutade förändringen av den statliga revisionen. Det finns alltså konstitutionella skäl till att utreda den danska modellen. Om och när domstolarna får styra sig själva får de också axla det fulla ansvaret för verksamheten. Detta skulle leda till att administrativa beslut, även om de är obekväma, skulle få en annan acceptans inom domstolarna. Vi anser att en domstolsorganisation uppbyggd enligt den danska modellen därmed också skulle bli mer effektiv än den svenska modellen. Det skulle bli betydligt lättare att genomföra rationaliseringar och effektiviseringar när verksamheten själv får ta ansvar för reformerna. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att roll genast bör ses över. vill att regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna i syfte att ge rätt att fastställa domstolsorganisationen. Den socialdemokratiska regeringen har poängterat att tyngdpunkten i den dömande verksamheten ska läggas i första instans. Detta har varit en vägledande princip vid reformeringen av domstolsväsendet. vill uttrycka oro över att detta förhållningssätt banar vägen för införandet av alltfler prövningstillstånd för överklagande från tingsrätt till hovrätt. Detta innebär att rättssäkerheten åsidosätts. Vi har därför tidigare i motionsyrkanden krävt att rätten att överklaga en dom ska utvidgas. Om en person döms för ett brott där påföljden blir böter kan man inte som lagstiftningen ser ut med säkerhet få upp målet till högre instans. Även då det ovanliga inträffat att tingrättens dom var en så kallad nämndemannadom, dvs. där nämndemännen var i majoritet mot rättens ordförande i själva skuldfrågan, har prövningstillstånd nekats. , professor i processrätt vid , har studerat nämndemannadomar . Han anser att det borde vara rimligt att prövningstillstånd beviljas även i bagatellartade mål med böter som straff om det finns skiljaktiga meningar mellan rättens ordförande och nämndemännen. För flera av dem som nekats prövningstillstånd hade det varit bättre med en strängare dom i tingsrätten eftersom det hade gett dem möjligheten att överklaga och därigenom få saken prövad i hovrätten. anser att människors rätt att överklaga en dom när brott förnekas alltid måste finnas. När prövningstillstånd inte beviljas drabbas den nekade mycket hårt. I vissa fall har deras liv slagits i spillror. Det är i högsta grad otillfredsställande att bara en enda instans fällt domen i ett ärende som kan få vittgående konsekvenser. Mot bakgrund av det ovanstående bör lagen ses över så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar. avvisar införandet av ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt, en ordning som förordas i departementspromemorian Hovrättsprocessen (Ds 2001:36). anser att möjligheten att överklaga en dom till hovrätt är en nödvändig förutsättning för allas vår rättssäkerhet. Skånberg (kd)