mot · GR02Bo263 · 2003-10-07 00:00:00 — Regeringen bör återkomma till med lagförslag som medelst avtalsservitut möjliggör bebyggelse av s.k. konfliktområden. 11 Skatter och kostnader subventionerades byggandet, men skatteomläggning har bostadssektorn istället blivit en stor intäktsbas för staten. Detta har inte oväntat orsakat en kraftig minskning i byggandet. Fastighetsskattens utformning leder till oacceptabla konsekvenser när människor tvingas flytta från sina hem på grund av att taxeringsvärdena har stigit kraftigt. finner detta orimligt. Att bo i småhus har blivit en klassfråga. En del kan, oberoende av olika politiska beslut, både bo och bygga nytt. Andra drabbas hårt och måste överväga försäljning av hus och hem då de inte har råd att bo kvar. var nästan hälften av dem som bodde i småhus barnfamiljer. utgör barnfamiljerna bara en tredjedel av småhusägarna. Det återstående boendealternativet är lägenhet, vilket för många innebär trångboddhet. Fastighetsskatten utgör en stor del av boendekostnaden för den som bor i ett eget hus. För att minska boendekostnaderna och göra det möjligt för fler att bo kvar i eller köpa ett småhus är det viktigt att sänka fastighetsskatten. måste taxeringssystemet reformeras för att få en stadig effekt. förslag till skattesänkningar inom bostadsområdet ger lägre boendekostnader och skapar neutralitet mellan olika boendeformer. Vårt samlade förslag för fastighetsskatterna finns i skattemotion 2003/04:Fi306. 11.1 Reformerad och sänkt fastighetsskatt Fastighetsskattens utformning leder till oacceptabla konsekvenser när människor tvingas flytta från sina hem. För att åtgärda detta och göra fastighetsskatten rättvisare förslår vi en rad åtgärder. Exempelvis ska ett tak på tomtvärdet på införas för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Vidare ska enbart halva taxeringsvärdet tas upp i förmögenhetsredovisningen. Sambeskattningen på förmögenheter ska avskaffas. Sambeskattningen av inkomster avskaffades av rättvise- och jämställdhetsskäl. Av samma skäl vill vi gå vidare och avskaffa denna otidsenliga skatteavart. Uttagsprocenten för fastighetsskatt på småhus ska sänkas till och ska det sänkas till . Dessa reformer motverkar orättvisorna i dagens system, och människor kommer inte längre att tvingas från sina hem på grund av höga förmögenhets- och fastighetsskatter. För att finansiera detta höjer vi reavinstbeskattningen på fastigheter från nuvarande till . Principen är att skatten på själva ägandet ska minskas för att istället tas ut vid själva försäljningen av fastigheten. Dagens system för beräkning av taxeringsvärden baseras på ett genomsnittligt värde av de referensförvärv som finns inom ett eller flera värdeområden. I den beräkningen rensas som är låga i förhållande till det gamla taxeringsvärdet regelmässigt bort. som är väldigt höga i förhållande till det gamla taxeringsvärdet tas dock med utan urskiljning. Detta förfaringssätt medför att omräkningstalen och därmed de nya taxeringsvärdena blir för höga. För att få mer rättvisa taxeringsvärden bör marknadsvärdena istället beräknas med hjälp av ett medianvärde, där i den undre och övre kvartilen regelmässigt räknas bort. Då skulle inte orimligt höga påverka omräkningen av taxeringsvärdet för övriga fastigheter i värdeområdet. Om en stor andel av referensförvärven är fritidsfastigheter bör taxeringen för dessa ske separat, så att högt upptrissade priser på fritidshus inte slår igenom på de fastboendes taxeringsvärden. Syftet med att bestämma taxeringsvärdena utgående från ett medianvärde är att inte låta extremt höga eller låga slå igenom på övriga fastigheters taxeringsvärden. För att inte heller tillfälliga och kraftiga prisförändringar på bostadsmarknaden som helhet ska slå igenom på taxeringsvärdena, bör basen för de taxeringar som görs vara ett medianvärde av de förvärv som skett . Extremt höga priser på fritidshus vid kusterna har dramatiskt drivit upp taxeringsvärdena för de permanentboende i området. Med det nuvarande taxeringssystemet missgynnas den bofasta befolkningen. Taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende bör därför skiljas åt. Ett sätt att kunna gå vidare och reformera taxeringsförfarandet skulle kunna vara att utreda byggkostnadsrelaterade taxeringsvärden. 11.3 Minska antalet värdeområden En väldigt enkel åtgärd som bör genomföras är en minskning av antalet värdeområden. finns 7 300 värdeområden. Detta stora antal leder till att få värdeområden uppnår det antal referensförvärv som behövs för att utgöra ett rimligt underlag för att fastställa ett marknadsvärde. tvingas därför låna ihop referensförvärv från olika värdeområden för att få ihop ett tillräckligt statistiskt underlag. Dessa så kallade prisutvecklingsområden är inte geografiskt sammanhängande, vilket leder till riktvärden som saknar förankring i verkligheten. Resultatet kan bli trappstegseffekter, där taxeringsvärdena för hus som ligger på olika sidor av en gata räknas upp med olika procentsatser. Detta förfaringssätt främjar godtycke och fiskala intressen på rättvisans bekostnad. Till saken hör att beräkningen av ett värdeområdes riktvärde inte kan kontrolleras eller överklagas eftersom det inte är officiellt hur beräkningen har gått till. Antalet värdeområden bör därför minskas till cirka 2 000 geografiskt sammanhängande värdeområden. Denna åtgärd skulle dramatiskt minska antalet orimliga trappstegseffekter. Därutöver bör lokala taxeringsnämnder återinföras för att garantera lokalkännedom när skattemyndigheten ska pröva inkomna besvär i samband med fastighetstaxeringen. Förmögenhetsskatten är en tung utgiftspost för många småhusägare. Detta gäller särskilt för många äldre personer som amorterat ned sina lån. av denna förmögenhetsskatt tas ut på värdet av människors hem. Detta är orimligt. Genom reformer har dessutom verkligt förmögna människor, såsom huvudägare i aktiebolag, befriats från förmögenhetsskatt, medan mindre förmögna människor tvingas betala förmögenhetsskatt för sina hem. Från rättvisesynpunkt är det naturligtvis oacceptabelt. anser därför att förmögenhetsskatten successivt bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. Ett första steg bör tas genom att slopa sambeskattningen samt att endast halva taxeringsvärdet för småhus ska utgöra underlag för förmögenhetsskatt. En skatt som i stor utsträckning bidrar till att öka kostnaderna för nybyggnation och underhåll är byggmomsen. I EG-rätten finns detta reglerat i det sjätte mervärdesdirektivet där byggtjänster ej är undantagna från beskattning. Enligt artikel 12 i samma direktiv ska byggtjänster beskattas med den grundskattesats som gäller i det enskilda medlemslandet, vilket för innebär . Undantag kan dock göras enligt punkt 9 som säger att lägre mervärdesskatt kan tillämpas vid tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder såsom ett led i socialpolitiken. Vi finner det angeläget att regeringen verkar för att i EG-rätten möjliggöra lägre moms på byggande och fastighetsförvaltning, antingen via undantaget nämnt ovan eller genom de föreslagna förändringar i EG-rättens sjätte mervärdesdirektiv som har initierats och som är föremål för diskussion. Genom regeringens proposition 2002/03:98 som införde en indirekt momssänkning vid byggande av hyreslägenheter och studentbostäder erkänner regeringen för övrigt nyttan av att momsen på byggande sänks. Regeringen bör i EU-sammanhang driva på möjligheterna att få igenom sänkt moms på byggande och fastighetsförvaltning. Detta bör ges regeringen till känna. 11.6 Fastighetsskatt på hyreshus Nya subventioner löser inte problemet med att det byggs för lite nya hyreslägenheter. Istället bör de kvarvarande räntesubventionerna avvecklas. Fastighetsskatten för hyreshus bör avskaffas. Fastigheter bör inte beskattas eftersom de är ett arbetande kapital i fastighetsföretaget. Vinsten beskattas dessutom redan med bolagsskatt. Dagens system där räntebidragen i princip är avvecklade och inte kan motivera en fastighetsskatt innebär tillsammans med bolagsskatten att hyresfastigheter är utsatta för en dubbelbeskattning. Slopandet av fastighetsskatten för hyreshus bör ske stegvis i den takt som statens finanser tillåter. I samband med skatteomläggning infördes moms på fastighetsförvaltning. Dessutom infördes en s.k. uttagsskatt, på företag som driver fastighetsskötsel i egen regi. Detta har bland annat drabbat många allmännyttiga och kooperativa bostadsföretag med ökade hyreskostnader. Uttagsskatten bör slopas. Då blir beskattningen av hyresboendet lägre och missgynnas inte i jämförelse med andra boendeformer. Vad som ovan har anförts om boendeskatter bör ges regeringen till känna.