mot · GR02Sf289 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjukskrivningarna har fördubblats och är det åttahundratrettiotusen människor i arbetsförs ålder som inte arbetar därför att de är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Regeringen har inte förmått ta till krafttag för att komma till rätta med problemet och de åtgärder som man har föreslagit kommer knappast att räcka för att nå det egna målet: att antalet sjukskrivna ska halveras och antalet nybeviljade förtidspensioner minska års nivå. Våra förslag berör de sjukskrivna, arbetsgivarna, försäkringskassorna, läkarna och sjukvården. Endast med ett sådant brett förhållningssätt går det att nå resultat. Vårt handlingsprogram innehåller följande punkter: förtydliga reglerna så att sjukskrivning endast tillåts när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom återinför skyldighet för den sjukskrivne att intyga nedsatt arbetsförmåga gör användningen av sjukskrivning mer flexibel vid sjukdom inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna förstärk utbildningen i försäkringsmedicin inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring inför en nationell vårdgaranti öka ansvar och ge resurser till rehabilitering öka självrisken i sjukförsäkringen sänk ersättningen i stället för att förtidspensionera människor sjukdom stoppa den orimliga förtidspensioneringen av arbetshandikappade slopa den tredje sjuklöneveckan utred alternativ till den offentliga sjukförsäkringen reformera arbetsmarknaden för ökad rörlighet öka valfriheten för personalen inom vård, skola och omsorg sänk skatten på hushållsnära tjänster 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Regeringen är inte beredd att ta till krafttag 6 5 Det sjukskrivna 7 5.1 En sjukskriven arbetsmarknad 7 5.2 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade 7 5.3 Svenskarna är mest sjukskrivna i 8 5.4 En växande sysselsättningsbubbla 9 5.5 Var sjunde skattekrona går till att betala sjukfrånvaron 10 6 Varför ökar sjukfrånvaron? 6.1 Sjukfrånvaron förklaras inte av dålig arbetsmiljö 10 6.2 Många sjukskrivna har arbetsförmåga 10 6.3 Sjukskrivning är enda andningshålet 11 6.4 Offentliga arbetsgivare är genomsnittligt sämre än privata 11 6.5 Sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl 12 6.6 Rörligheten är låg på arbetsmarknaden 12 6.7 Tillgängligheten till vård och rehabilitering brister 13 6.8 Attityderna till sjukskrivning har förändrats 13 6.9 Arbetsgivarna saknar inte incitament att minska sjukfrånvaron 14 6.10 Incitamenten för den enskilda har minskat 14 7 En moderat handlingsplan mot ohälsan 15 7.1 Strama upp sjukskrivningsprocessen 15 7.1.1 Tillåt sjukskrivning endast vid sjukdom 15 7.1.2 Återinför skyldighet för den sjukskrivne att intyga nedsatt arbetsförmåga 16 7.1.3 Gör användningen av sjukförsäkringen mer flexibel vid sjukdom 16 7.1.4 Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna 16 7.1.5 Förstärk utbildningen i försäkringsmedicin 16 7.2 Förbättra tillgången till god vård 17 7.2.1 Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring 17 7.2.2 Inför en nationell vårdgaranti 17 7.2.3 Stärk företagsläkarorganisationen 17 7.3 Förbättra tillgången till rehabilitering 18 7.3.1 Öka ansvaret och ge resurser till för rehabilitering 18 7.4 Öka självrisken i sjukförsäkringen 18 7.5 Minska inflödet av nya förtidspensionärer 19 7.5.1 Sänk ersättningen i stället för att förtidspensionera sjukdom 19 7.5.2 Stoppa den orimliga förtidspensioneringen av arbetshandikappade 21 7.6 Kontrollera fusk och missbruk 21 7.7 Slopa den tredje sjuklöneveckan 21 7.8 Utred alternativ till den offentliga sjukförsäkringen 22 7.9 Reformera arbetsmarknaden 23 7.10 Öka valfriheten för personalen inom vård, skola och omsorg 24 7.11 Sänk skatten på hushållsnära tjänster 24 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om orsakerna till ohälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att uppnå målsättningen att halvera sjukfrånvaron. begär att regeringen återkommer med förslag på ändringar i lagen om allmän försäkring i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligade riktlinjer för försäkringsläkare. begär att regeringen utreder en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell vårdgaranti.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en stärkt företagsläkarorganisation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligad ansvarsfördelning för rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om självrisk i sjukförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avtalslösningar som innebär ersättning över en viss nivå skall kunna medföra att arbetsgivaren får bära hela sjukpenningkostnaden. beslutar att sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringen till av den sjukpenninggrundande inkomsten från den 15 till den i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringen till av den sjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. den , i enlighet med vad som anförs i motionen. upphäver beslutet att den sjukpenninggrundande inkomsten skall multipliceras med en faktor 0,97 vid beräkning av sjukpenning, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på de senaste 24 månadernas inkomst i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa den orimliga förtidspensioneringen av arbetshandikappade. beslutar att avskaffa den tredje sjuklöneveckan i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsgivarnas incitament att minska sjukfrånvaron. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformerad arbetsmarknad.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad valfrihet för personalen inom vård, skola och omsorg.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av skatten på hushållsnära tjänster.4 begär att regeringen låter utreda förslagen från , och Företagarna om förändrad sjukförsäkring, i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till SoU. 2 Yrkanden 7 och 18 hänvisade till AU. 3 Yrkande 19 hänvisat till UbU. 4 Yrkande 20 hänvisat till SkU. 4 Regeringen är inte beredd att ta till krafttag Den ökade sjukfrånvaron är ett allvarligt samhällsproblem. har sjukskrivningarna flerdubblats och är det åttahundratrettiotusen svenskar som är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Sjukfrånvaron orsakar stora kostnader på arbetsplatser genom att det blir svårt att få verksamheten att fungera. Inte minst blir den höga sjukfrånvaron kostsam för arbetsplatser inom vården och omsorgen, som ofta bedrivs i offentlig regi. Sjukfrånvaron innebär även en stor belastning för skattebetalarna. går var sjunde skattekrona till att betala sjukfrånvaron. Den största kostnaden för sjukskrivningarna ligger dock på det mänskliga planet i form av passivisering och isolering, som i värsta fall leder till permanent utslagning från arbetslivet och egen försörjning. Att sjuktalen har flerdubblats är ingen nyhet. har det kommit en ny statlig utredning som har behandlat sjukfrånvaron. Från olika håll har det lagts förslag till regeringen om åtgärder för att vända utvecklingen, men med få konkreta resultat. Regeringen har haft god tid på sig att göra någonting åt situationen men inte förmått ta till krafttag. Utbetalningarna av sjuklön, sjukpenning och förtidspensioner uppgår sammanlagt till nära 140 miljarder . När de statliga utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner överstiger 100 miljarder och hotar balansen i de statliga finanserna har regeringen utfärdat ett löfte att halvera ohälsan. Man har dock inte angripit problemet från grunden utan endast lyckats prestera några lösryckta förslag för att mildra effekterna. De åtgärder som regeringen har vidtagit är inte inriktade på att minska ohälsan, utan på att flytta över kostnader från staten till arbetsgivarna. Det gäller särskilt förlängningen av arbetsgivarnas sjuklöneperiod . Regeringens tanke har varit att arbetsgivarna skall få ekonomiska incitament att korta ner sjukskrivningsperioder och rehabilitera tillbaka till arbete. Varje sund arbetsgivare vet dock hur viktigt det är att hålla medarbetare friska. Sjukskrivning kostar mycket mer än bara sjuklönen. Produktionsbortfall, administration, vikarier och förlust av den kunskap som en anställd annars skulle bidragit med kostar stora belopp. Det kan t.o.m. vara så att sjuklöneperioden är den mindre kostnaden i sammanhanget. Ökas risken och kostnaden för företagen ytterligare, minskar också möjligheten att anställa. Förslagen om att arbetsgivaren skall betala ytterligare en del av sjukpenningen, innebär att företag och organisationer får ta över en risk som staten inte anser sig klara av. För små företag eller företag med små marginaler kan verksamheten riskeras. Arbetsgivaren kan inte påverka sjukskrivningsprocessen så som reglerna ser ut. De får heller inte något stöd för att klara rehabiliteringen, som är en uppgift där både försäkringskassorna och sjukvården gått bet. Regeringen har inte velat se att även den enskilde individen har ett ansvar i sjukskrivningsprocessen. Läkare vittnar dock om att det ofta är den försäkrade som tar initiativ till sjukskrivning och att det är svårt för läkaren att inte utfärda sjukintyg även om denne anser att sjukskrivning till och med skulle vara skadligt för patienten. 5.1 En sjukskriven arbetsmarknad är det minst 1,5 miljoner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de skulle vilja göra. De är antingen arbetslösa, sjukskrivna, i aktiva arbetsmarknadsåtgärder, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde svensk i arbetsför ålder inte arbetar. Alltfler har blivit beroende av bidrag för sin försörjning. Enligt statistik från hade förra årets sammanlagda utbetalningar av sjukpenning, förtidspension, ersättning vid arbetslöshet och socialbidrag kunnat försörja en femtedel av den arbetsföra befolkningen på heltid . Den svenska arbetsmarknaden är därmed delad. Det gäller såväl arbetslösheten som sjukfrånvaron. Och det gäller såväl socialt som geografiskt. Där arbetsmarknaden fungerar som sämst är det också fler människor som är sjukskrivna och förtidspensionerade. Anställda inom offentlig sektor är dessutom kraftigt överrepresenterade bland sjukskrivna. stod anställda inom offentlig sektor för av all sjukfrånvaro. Den offentliga sektorns andel av personer med anställning är . Ju sjukskrivningarna varar desto mer överrepresenterad är den offentliga sektorn. Av de personer som var sjukskrivna hade anställning i offentlig sektor, motsvarande tal för den som varit sjukskriven längre än var . utbetalades sjukpenning till 330.000 personer från och dessa människor hade därmed varit frånvarande från jobbet än . Det var 8.000 färre personer än , men kostnaderna för sjukförsäkringen har ändå fortsatt att öka. Av de sjukskrivna hade 136.300 varit sjukskrivna . Det är fler än . Antalet sjukskrivna kortare än minskade dock . Till detta skall läggas att deltidssjukskrivningarnas andel av det totala antalet sjukskrivna fortsätter att öka. 5.2 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade Alltfler människor i blir förtidspensionerade. uppgick antalet som har sjukersättning (förtidspension) till 493.000 personer. Det är 20.000 fler människor jämfört med , vilket motsvarar en ökning . Kostnaderna för sjukersättning ökade och uppgick till . Regeringen gör en mycket dyster prognos över kostnaderna för sjuk- och aktivitetsersättningar i budgetpropositionen. Kostnaderna beräknas öka från 2002 till 2006, dvs. Den kanske allra mest oroande utvecklingen är att alltfler unga människor går i pension och lämnar arbetslivet. Antalet nybeviljade förtidspensioner/sjukbidrag har ökat stadigt . Ökningen har varit särskilt kraftig bland personer i åldrarna . Det är människor som under normala omständigheter skulle ha ett stort antal år kvar i arbetslivet. Den kraftigaste ökningen sker bland kvinnor. Antal förtidspensionerade/sjukersättning Statistiken visar också att sannolikheten att överhuvud taget återgå helt till arbetet minskar drastiskt redan efter en ganska kort sjukskrivning. Efter tre månaders sjukskrivning är det endast en av fem som helt går tillbaka till arbetet. är det färre än var tionde som återgår helt till arbetet. Procentuell andel som helt återgår i arbete 5.3 Svenskarna är mest sjukskrivna i En studie från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ()1 visar att sjukfrånvaron är högst och har ökat mest i bland EU-länderna. har jämfört utvecklingen av sjukfrånvaron i åtta europeiska länder. Förutom ingår , , , , , och i undersökningen. Sjukfrånvaron är mer än dubbelt så hög i som genomsnittet i EU. Rapporten visar dessutom att det finns ett starkt samband mellan sjukfrånvaro och konjunkturutveckling i på så sätt att sjukfrånvaron ökar när arbetslösheten är låg och minskar när den är hög. Detta samband finns inte i , , , och . Studien visar att endast en liten del, av ökningen, kan förklaras av befolkningens struktur och sammansättning. 5.4 En växande sysselsättningsbubbla Den öppna arbetslösheten minskade . ökade sysselsättningen kraftigt. är läget ett annat. Såväl arbetslösheten som sysselsättningen utvecklas åt fel håll, enligt både SCB och AMS. En titt i bakspegeln visar emellertid att utvecklingen tidigare inte var så positiv som den beskrevs av regeringen. När hänsyn tas till den skenande sjukfrånvaron så reduceras den verkliga ökningen av sysselsättningen från drygt 200.000 personer till drygt 80.000. av den redovisade sysselsättningsökningen är i själva verket ökad sjukfrånvaro och förtidspension. Andelen människor som faktiskt var på sina arbetsplatser och bidrog till produktionen ökade . Andelen reguljärt sysselsatta i procent av befolkningen i samma åldersgrupp Källor: Regeringens utredning SOU 2000:7, SOU 2002:5 samt SCB, 5.5 Var sjunde skattekrona går till att betala sjukfrånvaron Kostnaderna för sjukpenning och rehabiliteringsersättning beräknas, enligt , ha uppgått till och kostnaderna för förtidspension/sjukbidrag till . I jämförelse med ökade kostnaderna för sjukpenning och förtidspension med . Var sjunde skattekrona används i statsbudgeten till att betala sjukskrivningar och förtidspensioner/sjukersättningar. Det medför att drygt går alla skatter som används över statsbudgeten till att betala notan för sjukfrånvaron. Den notan kommer att fortsätta öka även . De sammanlagda kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspensioner motsvarar mer än väl kostnaden för att driva samtliga grundskolor, alla gymnasieskolor samt alla fritidshem i . Därtill kommer alla kostnader för dem som är sjukskrivna än . Dessa kostnader betalar företagen och deras anställda och i ett senare skede företagens kunder. 6 Varför ökar sjukfrånvaron? 6.1 Sjukfrånvaron förklaras inte av dålig arbetsmiljö Regeringen vill gärna lägga skulden för ohälsan på arbetsplatserna och arbetsgivarna, men har tvingats backa. Vad som istället förklarar dubbleringen av sjuktalen saknar regeringen svar på. Det beror dock inte på att har sämre arbetsmiljö än andra länder. I det land som inte bara har flest ombudsmän och skyddsombud per capita, utan också tusentals tjänstemän som endast har till uppgift att skydda oss på arbetsplatsen , , är alltså förhållandena så usla att sjukskrivningstalen därför överstiger alla jämförbara länder. Denna träffande beskrivning fanns att läsa i (). Sjukfrånvaron är ett misslyckande för hela den socialdemokratiska modellen. 6.2 Många sjukskrivna har arbetsförmåga Enligt en undersökning från Fammi, , är det endast i av de undersökta fallen den sjukdom som patienten lider av som är huvudorsak till att patienten inte kunnat återgå till arbetet. Undersökningen visar att avsaknad av arbetsplatsanpassning är orsaken i av fallen och att patienten behöver ett nytt arbete i . Förhållanden utanför arbetet var i av fallen skäl till att patienten inte kunde börja jobba igen. Vid en analys av de långtidssjukskrivna () var det ännu vanligare att patienten tvingades att vara fortsatt sjukskriven för att inget annat stod till buds. Studien visar också att det inte är så många som man trott som väntar på röntgen, operation eller liknande medicinska åtgärder. Denna grupp var . De som stod i kö för åtgärd hos uppgick till och de som väntade på åtgärder från andra, som arbetsförmedlingen och arbetsgivaren, utgjorde . Vidare skriver man: Av 100 sjukskrivningar i svensk primärvård var 61 fall huvudsakligen av medicinsk karaktär och borde handläggas av . 13 fall skulle få bättre hjälp på arbetsförmedlingen, 15 hos arbetsgivaren och 12 av . 6.3 Sjukskrivning är enda andningshålet Sjukskrivning har blivit det enda andningshålet för många människor, när de samlade livsvillkoren är för betungande. Av skatteskäl har människor inte råd att anpassa sin arbetstid efter livssituationen, vara ledig en extra dag för att vila upp sig, eller hyra in hjälp för att klara av situationen. Staten styr vem som skall vara hemma med barn, att barnen skall gå på kommunalt organiserad barnomsorg och att bägge föräldrarna i en familj måste arbeta heltid. I ett samhälle där inte minst yrkeslivet ställer allt större krav på flexibilitet blir statens styrning allt mera stelbent. Eftersom den offentliga sektorn är en dominerande arbetsgivare är det extra problematiskt att många människor där upplever att de saknar inflytande. 6.4 Offentliga arbetsgivare är genomsnittligt sämre än privata Sjuktalen är extra allvarliga inom den offentliga sektorn, som regeringen paradoxalt nog utpekat som mönsterarbetsplats. De stora systemen är inte tillräckligt goda som arbetsgivare och verkar dessutom vara mindre känsliga för de kostnader sjukskrivningarna för med sig. Det erkänner till och med regeringen som i budgetpropositionen skriver: Det kan vidare vara så att incitamenten att vidta åtgärder av detta slag (rehabilitering) är större hos privata än hos offentliga arbetsgivare. Förklaringen är att det eventuella produktionsbortfallet inte leder till samma kostnadskonsekvenser i offentlig verksamhet som i privat. Sjukfrånvaron i offentlig verksamhet kan i vissa fall i praktiken bli en besparing för verksamheten.2 Bland medarbetare inom enskilda alternativ är det som upplever att kraven på dem är möjliga att uppfylla, medan av dem som är offentligt anställda håller med om detta. Det är klart att faktorer som dessa påverkar känslan av delaktighet, respektive stress och ytterst också benägenheten till sjukskrivning. har visat hur vårdanställda föredrar enskilda arbetsgivare vad gäller möjligheten att påverka sin lön, arbetssituation och trivseln på jobbet. Likväl fortsätter regeringen att motsätta sig enskilda alternativ trots att både anställda och människor i allmänhet efterfrågar dem. 6.5 Sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl Sjukskrivning och förtidspension används också av arbetsmarknadsskäl trots att lagen inte tillåter det. I , , och har sjukfrånvaron varit mer än dubbelt så stor som i . Det är samma regioner som haft den allvarligaste utvecklingen totalt sett gällande ohälsotal och sjukskrivningar3. LO skriver i sin rapport behövs blott arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb att det knappast är så att människorna är sjukare i än i . Höga förtidspensionstal är snarare en fråga om arbetsmarknadens funktionssätt. Och problemen är, enligt betydligt mer omfattande i regioner där arbetsmarknadsläget rent allmänt är sämre; ju högre arbetslöshet och ju fler personer som är satta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder desto högre är också ohälsotalen och desto fler förtidspensioneringar. En femtedel av alla sjukskrivna är arbetslösa. Dessa är sjukskrivna betydligt än andra. Färre får arbetsförmågan tillbaka än andra sjukskrivna. Arbetslösa som är på väg att försäkras ut har högre sannolikhet att bli sjukskrivna är andra arbetslösa. En tidigare högavlönad arbetslös har större sannolikhet att bli sjukskriven, vilket är omvänt jämfört med dem som jobbar. Det kan bero på att ersättningen till var högre i sjukförsäkringen än i a-kassan för denna grupp. 6.6 Rörligheten är låg på arbetsmarknaden En viktig orsak till dagens ohälsotal är troligen att många människor blir kvar för länge på sina jobb, vilket resulterar i att man sliter ut sig eller går in i väggen. Det jobb som från början lockade fram det bästa i oss börjar gnaga på kropp och själ. Denna tes stärks av att sjukskrivningarna är som högst där rörligheten är som lägst. Den svenska arbetsrätten straffar den som byter jobb. Den förda arbetsmarknadspolitiken förefaller att motverka snarare än att främja rörligheten på arbetsmarknaden. Det gäller såväl rörligheten geografiskt som mellan olika företag och branscher. Rörligheten på arbetsmarknaden är enligt en Nutek-rapport4 för låg. Rörligheten mellan olika branscher har minskat . Den geografiska rörligheten, d.v.s. andelen individer som flyttar till en annan ort, har minskat lika mycket. Andelen arbetslösa som har utbildat sig har också halverats. Arbetslösheten är mycket hög bland arbetshandikappade och bland invandrare. Särskilt för många utomnordiska invandrare har arbetslöshet med utanförskap och bidragsberoende kommit att bli det normala. Enligt reglerna för arbetsmarknadsutbildning och ungdomspraktik förväntas deltagarna vara aktiva sökare av arbete även de deltar i arbetsmarknadsåtgärden. Flera studier5 tyder dock på att så inte är fallet. I stället riskerar sökaktiviteten att avta hos personer som deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 6.7 Tillgängligheten till vård och rehabilitering brister Människor ramlar alldeles för lätt mellan stolarna i välfärdsstatens stela system, när myndigheter en efter en konstaterar att just det problem eller den kombination av problem som en människa lider av inte tillhör det egna området och börjar ducka för sitt ansvar. Till slut är ingen ansvarig. Bristande tillgänglighet till vård och rehabilitering gör att behandling kommer . Människor sjukskrivs först i väntan på operation, sedan för att opereras och sedan för att läka och rehabiliteras. Operation betalas av landstingen, medan sjukskrivning ersätts av sjukförsäkringen. Därför finns det inga ekonomiska incitament för landstingen att korta operationsköerna. Bara var femte långtidssjukskriven får rehabilitering trots att det finns pengar avsatta för detta. skickade tillbaka nästan av rehabiliteringspengarna. 6.8 Attityderna till sjukskrivning har förändrats Synen på hälsa, ohälsa och sjukskrivning har förändrats. I en Temoundersökning menade att det är okej att sjukskriva sig även om man inte är så sjuk att man inte kan jobba. Nästan tre av tio kände någon som hade gjort just detta. Nära hälften ansåg att det var acceptabelt att sjukskriva sig på grund av familjeproblem, fyra av tio för vantrivsel och två av tio för stress på jobbet. medgav att de själva sjukskrivit sig utan att vara sjuka. Bland yngre var det nästan en tredjedel. Det anses tydligen riktigt av en del att kunna vara borta och att man själv avgör när. Tidningen har visat hur lätt det var att bli sjukskriven med egen önskan som enda grund. Sjukskrivning används också vid konflikter med arbetsgivaren. Vi hör berättelser från företagare om hur konflikter om löner och arbetsuppgifter kan leda till sjukskrivning. Poliser i ville massjukskriva sig i protest mot stationsnedläggningar. Redan bilden av denna vida användning av sjukförsäkringen är ett problem. Många vet nog inte ens hur reglerna ser ut, men om andra glider på gränserna, varför inte göra det själv? 6.9 Arbetsgivarna saknar inte incitament att minska sjukfrånvaron