ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K209 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s detaljreglering. Jag kommer från ett EU-motståndarlän, . Där finns ett mycket brett uttalat motstånd mot vad EU gör och säger. Den motion jag här lägger lämnade jag också in , men det skadar inte att ta upp EU:s klåfingrighet. Detta motstånd mot EU kommer att fortsätta så länge som EU lägger sig i små detaljer i olika länder. Om vi svenskar skall få använda snus, hur bananerna skall vara böjda och annat tjafs är inget för EU. Det klarar vi själva. EU har också haft och kanske har synpunkter på hur många lodjur som skall skjutas i och hur stor vår djurstam då det gäller rovdjur skall vara här i landet. Den delen klarar vi själva. Inte ens på riksnivå skall man sitta och bestämma hur många björnar och vargar vi skall ha. Den delen skall på regional nivå. Det är inte i man vet hur många björnar och vargar vi skall ha i det i . Och definitivt inte i EU.
mot · GR02K210 · 2003-10-07 00:00:00 — Användningen av skattemedel inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hanteringen av skattemedel inom EU. Vi känner alla till att politikerföraktet är utbrett i landet. Inte minst kanske man kan dra slutsatser kring politikerföraktets nivå av de siffror som noterades i valet höst. Vi vet också att det finns en ganska stor skepsis, hos många, till EU, vårt medlemskap och vad det kostar för att vara medlem. Mediernas starka EU-fokusering på små detaljer, som storleken och böjningen av bananer, gurkornas storlek, vad som är , om vi svenskar skall få snusa eller ej och annat, som politiker knappast kan ha med att göra, har också varit negativt för det svenska medlemskapet och för synen på EU. De många turerna kring EU-ledamöternas höga lönelyft, reseförmåner/villkor har också varit ett negativt inslag i debatten kring och om EU. Att ge höjningar av lönerna på skapar bara ökat politikerförakt. EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever ett liv långt ifrån vad som brukar kallas verkligheten. Själv är jag EU-anhängare. Men också anhängare av att våra skattepengar används på ett förnuftigt sätt. Här är det tveksamt om man kan påstå att skattepengarna används riktigt. Denna motion handlar bl a om de dubbla arbetsplatser som finns för ledamöter. Dels finns en parlamentsbyggnad i , dels i den franska staden . Lägg också till att finns i . Byggnaden i används sällan; det handlar . Vi vet att det finns ett nytt EU-hus i . Så långt är allt okej. Ett nytt hus har också invigts i . Kostnad: nästan ! Hyran för EU är, enligt uppgifter från , ca ! Lägg därtill flyttkostnaderna mellan och då ledamöter, ett stort antal tjänstemän och andra skall flytta, packa ned allt och byta arbetsplats för någon vecka. Bara resorna och transporten av ledamöternas handlingar (i speciella transportlådor) samt tjänstemännens pendlande kostar, enligt uppgift, . Nog kan skattebetalarnas pengar användas bättre. Jag har som ledstjärna att skattebetalarnas pengar skall användas på ett förnuftigt sätt. Men frågan är om detta är vettigt. Personligen tror jag att det arbetssätt som finns inom EU knappast minskar det politikerförakt som vi alla borde arbeta för att bekämpa.
mot · GR02K211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge kommunerna rätt att själva bestämma form för barnomsorg och möjligheter att själva finna sin modell för subventionering. Kommunerna har ett stort ansvar på olika områden. Barnomsorgen är en mycket viktig bit för att en kommun skall vara attraktiv. En bra barnomsorg, dessutom med olika former av barnomsorg, gör att barnfamiljer dras till kommunen en viktig fråga för att kommunerna skall kunna växa. Det enda rätta måste vara att kommunerna själva har rätten att fördela sina barnomsorgskostnader och att man har rätten att subventionera på ett sätt som passar just den kommunen. Varje kommun skall också ha rätten att själv besluta om formerna för sin barnomsorg och ekonomin kring detta. Vill en kommun satsa på barnomsorg av typen att föräldrarna stannar hemma och att kommunerna ger föräldrarna en föräldrapeng så skall också den möjligheten finnas utan att man först måste fråga staten. Toppstyrningen från staten måste tas bort!
mot · GR02K212 · 2003-10-07 00:00:00 — Hyrorna vid våra ambassader tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hyrorna vid våra svenska ambassader. Som politiker har jag som ledstjärna att vara rädd om skattebetalarnas pengar. Då jag tar del av de hyror som UD redovisar, för våra svenska ambassader, så blir jag orolig och frågar om vi verkligen måste ha ambassader med så höga hyror. Jag citerar vad som skrivs om ambassaden i : Inredning från , ett privat gym, garage, pool och en takterrass med en prunkande japansk trädgård. Hyran lär vara ca en halv miljon ! I en rapport jag läst finns också uppgifter om mycket stora privatbostäder för våra diplomater. Det här säger sitt det finns anledning att se över kostnaderna.
mot · GR02K213 · 2003-10-07 00:00:00 — Antalet ledamöter i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249. består riksdag av 349 ledamöter. Frågan är om inte ledamöter, utan att arbetet försämras, kan minska i antal. Antalet politiker ser ut att öka på många områden. I har ca 500600 politiker som tillsammans har ca 800 politiska uppdrag. Också där skulle antalet uppdrag utan att vården försämrades kunna minskas med hälften. Skattebetalarnas utgift för politikerna och de politiska partierna bara i uppgår till ca . Med en sådan flora av politiker blir det ofta små, små detaljer som hamnar på politikernas bord. Detta har visat sig i en undersökning. Många möten innehåller ett fåtal beslutspunkter, om ens några. Siffrorna som här redovisats säger det mesta. Självklart har det höga antalet uppdrag också att göra med att den politiska majoriteten, i exempelvis , vill syssla med mycket som ligger utanför uppgift, nämligen sjukvården, liksom att man vill vara med och styra allt i detalj. Då det gäller antalet politiker i riksdag har jag funnit, efter mina i , att antalet ledamöter kan minskas. Det är många av oss som finns långt ut i organisationen. Elaka tungor kallar oss för röstboskap. Det är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på som på övriga statliga förvaltningar, nämligen att ha en rationell och bra organisation. Jag tror också att det går att minska antalet tjänstemän i många av de statliga verksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan minskas och jag tror att antalet ledamöter också kan minskas. Det nya s k förstärkta stöd som partier tilldelades tycks ofta ha hamnat i toppen hos partierna. Detta visar också en enkät som riksdagsförvaltningen genomfört. Det finns dock en del frågor kring hur antalet ledamöter oavsett hur många det är fördelas över landet. Det får inte vara så oavsett befolkningsfördelningen i landet att en stor övervikt av ledamöterna representerar de stora städerna/kommunerna. En viss kvotering med ett fast antal ledamöter till varje län synes vara en lösning på detta problem. Jag som lantis känner en stor dominans från storstäderna och områdena där omkring. Denna dominans har ökat och det blir svårare och svårare för ledamöter från skogslänen att hävda sig. Jag föreslår att antalet ledamöter i riksdag minskas till 249, alltså en minskning med 100 ledamöter.
mot · GR02K216 · 2003-10-07 00:00:00 — Sanktionsmöjligheter vid trots mot förvaltningsprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sanktionsavgifter vid trots mot förvaltningsprocessen. I förvaltningsprocessen finns möjlighet att överklaga myndighets beslut till länsrätt, kammarrätt och eventuellt regeringsrätt. Detta för att säkerställa rättssäkerheten för enskild medborgare i processen. Det saknas emellertid sanktionsmöjligheter om processen förhalas eller fördröjs på vägen. Således kan en myndighet låta bli att efterkomma intentionen i lagen att och utan dröjsmål översända handlingar och överklagan till högre rättsinstans. Vid dylikt trots kan JO uttala kritik mot nämnda myndighets handläggande men därvid stannar det. Det borde införas utdömande av sanktionsmöjligheter vid trots mot förvaltningsprocessen likt de möjligheter som finns då kommuner kan åläggas sanktionsavgift om man inte efterföljer t ex domstolsbeslut.
mot · GR02K217 · 2003-10-07 00:00:00 — Register över personer som har djurförbud tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt lägga förslag om ett register över personer som har djurförbud. I massmedier har vi kunnat läsa om problemet med långa handläggningstider innan ett eventuellt djurförbud kommer till stånd och att det är omöjligt för en myndighet att få information om personer med djurförbud när den skall ge tillstånd för olika verksamheter. Det behövs ett centralt register som berörda myndigheter kan komma åt över de personer som har djurförbud. Det kan inte få vara så att en djurägare med djurförbud kan få tillstånd att ha djur på grund av att myndigheterna inte har ett samarbete. En översyn av sekretesslagstiftning och personuppgiftslagstiftning krävs för detta. Djurskyddslagens 16 § har ändrats och ett större antal djurhållare behöver nu tillstånd för sin verksamhet. För att tillsynen över djurhållningen skall underlättas och kunna skötas på ett acceptabelt sätt behöver varje tillstånd ha ett registreringsnummer och finnas med i en central förteckning. Regeringen bör skyndsamt vidta erforderliga åtgärder för att de som har djurförbud inte får tillstånd att ha djur. Det behövs ett centralt register över dem som har djurförbud. Registret skall kunna användas när tillstånd till att inneha djur söks.
mot · GR02K218 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen lägger fram förslag om avskaffande av . EU-frågor måste bli en naturlig del av vardagen för oss svenskar. Denna slutsats drar nog många efter nejet i folkomröstningen om euron. Fler måste på olika sätt oftare komma i kontakt med EU-frågor på ett jordnära och konkret sätt. Detta gäller även för ledamöter. I samband med EU-inträde inrättades i . Nämnden har till uppgift att fungera som ett organ för regeringen att i förankra frågor som skall diskuteras och beslutas i . Den modell vi har valt gör att fackutskotten mycket sällan kommer i direkt kontakt med EU-frågor. Det ligger alltid en fara i att inrätta ett speciellt organ för frågor som normalt hör hemma i många olika utskott. Inställningen blir lätt varför vi andra skall bry oss eller engagera oss i EU. Vi har ju som sköter detta. är ett av få länder i EU som har valt modellen med en . Det är betydligt vanligare att fackutskotten hanterar frågor hemmahörande i respektive utskott. Det är dags att avskaffa . När utskottsledamöter som är experter på sina områden tillåts vara med ökar kvaliteten i beredningen av ärenden och detta är en vinst i sig. Den stora vinsten skulle dock vara att fler riksdagsledamöter än på ett naturligt sätt deltog i EU-arbetet. Om fler riksdagsledamöter känner sig delaktiga och engagerade i EU-frågor så kommer detta att avspeglas i kontakten med väljarna/medborgarna. Detta får ses som ett av bidrag till att göra EU till ett hela folkets EU.
mot · GR02K219 · 2003-10-07 00:00:00 — En reformering av Svärdsorden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av och ett förslag till en reformerad Svärdsorden. I togs möjligheten bort för rikets statschef att utdela ordnar i och med den nya grundlagen 1974. Den socialdemokratiska majoriteten ansåg att ordensväsendet var ett förlegat och odemokratiskt belöningssystem som tillhörde det förgångna. Det märkliga är att utländska medborgare inte ansågs omfattas av dessa principer. Svenska ordnar (Serafimerorden och ) delas nämligen fortfarande ut till medborgare i andra länder. I innebar den nämnda förändringen att Svärdsorden, som enligt tradition förlänades för gagnande och långvarig verksamhet inom försvarsmakten, helt lades i malpåse. hade orden utdelats med hänsyn till tjänstegrad och till tjänsteår. har antalet fredsbevarande operationer som deltar i ökat. Det är också sannolikt att denna utveckling kommer att fortsätta. I ljuset av detta står Försvarsmakten inför ett ökat behov av att kunna belöna sin personal. Möjligheterna är begränsade. Ordensväsendet är det i särklass billigaste och mest effektiva sättet att belöna enskilda medborgare som gör goda insatser i det offentliga livet. Det finns också anledning att påminna om att även andra länders medborgare som gör insatser för svensk trupp och därmed för svenska intressen borde kunna belönas med Svärdsorden. I takt med att graden av internationell militär samverkan ökar, krävs att kan belöna goda insatser på det militära området på samma nivå som andra stater. Således bör rekommendera regeringen att ta initiativ för att utreda en reform av Svärdsorden.
mot · GR02K220 · 2003-10-07 00:00:00 — Skriftligt remissförfarande i regeringsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att remissförfarandet som ett led i regeringens ärendeberedning som regel skall vara skriftligt. Innan regeringen tar ställning till utredningsförslag/betänkanden och skriver propositioner skickas berörda utredningar och departementspromemorior på remiss till bland andra berörda myndigheter, organisationer och kommuner. Att låta myndigheter, organisationer och övriga yttra sig regleras i regeringsformen 7 kap. 2 § enligt följande: Vid beredning av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I den omfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig. Regeln är att remissen skall vara skriftlig och att remissinstanserna skall få på sig att skicka in sina synpunkter. Enbart i undantagsfall kan andra former användas, exempelvis remissmöten. har fler och fler remissmöten och s.k. hearingar ägt rum som ersättning för det skriftliga remissförfarandet. Motiven till detta har jag svårt att bedöma. Vad jag vet så spelas till exempel det som framförs vid en hearing inte in. Inte heller tas det upp stenografiska anteckningar av vad som sägs. Till saken hör också att endast de som bjudits in till en hearing har möjlighet att komma till tals, eftersom andra med största sannolikhet inte ens vet om att hearingen äger rum. Jag anser att remissförfarandet förvanskas och försvagas om hearingar och remissmöten i allt större utsträckning ersätter det skriftliga remissförfarandet. Det verkar tyvärr numera vara ett mål för regeringen att skynda på ställningstaganden och därmed försvåra för remissinstanserna och övriga att seriöst kunna lämna synpunkter. Jag får tyvärr känslan av att regeringen gärna tar till hearingar när den redan har bestämt sig. Det behöver klarare slås fast att remissförfarandet skall vara skriftligt och endast i undantagsfall ersättas av muntliga hearingar och remissmöten.
mot · GR02K221 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tydligt regelverk för kampanjfinansiering i samband med folkomröstningar. Öppenhet när det gäller kampanjfinansiering är en viktig förutsättning för allmänna val och folkomröstningar i en väl fungerande demokrati. I verkligheten finns dock tyvärr fortfarande en hel del övrigt att önska på detta område i . I debatten efter folkomröstningen om EU-medlemskapet 1994 rådde bred enighet om vikten av ökad öppenhet kring hur de olika kampanjerna finansierades. Ett viktigt skäl för detta var att det stod klart för alla att den ekonomiska obalansen mellan ja- och nej-sidorna hade varit gigantisk. Ändå rådde samma hemlighetsmakeri kring finansieringen av ja-sidan även i årets folkomröstning om EMU. Det statliga stödet till partiernas och kampanjorganisationernas information till väljarna var någorlunda rättvist fördelat. Men eftersom näringslivsintressen pumpade in ett okänt antal i ja-kampanjen var den ekonomiska obalansen även enorm. Medan nej-sidan i huvudsak fick lita till ideellt arbetande aktivister kunde ja-sidan anställa massor av propagandister. Även när det gäller affischer, annonser, materialproduktion och gratisluncher var skillnaderna i resurser synnerligen iögonenfallande. Det hade varit klädsamt om och andra finansiärer öppet hade redovisat hur mycket pengar man pumpade in i ja-kampanjen, men uppenbarligen hade man inte minsta tanke på att bidra till någon öppenhet. Att särintressen på detta sätt hemlighåller hur stora resurser man satsar på ena sidan i en demokratisk folkomröstning är allvarligt. Vi kan glädjande nog konstatera att ja-sidans väldiga resursövertag inte innebar att man kunde köpa sig en seger i EMU-folkomröstningen. Väljarna tänkte själva. Ändå anser vi att hemlighetsmakeriet när det gäller de ekonomiska bidragen är oacceptabelt och att vi behöver ett regelverk för öppenhet på det här området. I andra länder, exempelvis , finns tydliga regler för hur ekonomiska bidrag måste redovisas i samband med politiska kampanjer. Helst hade vi sett att öppenheten om kampanjmedlen hade kunnat åstadkommas genom frivilliga överenskommelser och en allmänt öppen attityd. Erfarenheterna från årets folkomröstning visar dock tyvärr att detta inte är möjligt. En lagstiftning om öppenhet när det gäller finansiering av kampanjorganisationer inför en folkomröstning är uppenbarligen nödvändig.
mot · GR02K223 · 2003-10-07 00:00:00 — Det finns alltså en brist i regeringsformens reglering av förhållandet mellan riksdag och regering. Det är därför hög tid att regeringsformen ändras så att regeringen alltid ska avgå efter ett riksdagsval. Makten över den process som leder till en ny regering återförs därmed tydligt till , vilket för en mer aktiv riksdag också mellan valen. Det ges utrymme för mer förutsättningslösa diskussioner kring hur regeringen ska se ut den kommande mandatperioden. En regering som förväntar sig att sitta kvar tvingas också på nytt söka stöd, vilket i sig legitimerar regeringsmakten. Dessa krav har vi tidigare framfört i men något beslut i frågan är ännu ej fattat. Därför avstår vi från att återupprepa yrkanden i denna del. 9 Det behövs en ny struktur har alltför skarpa gränser mellan samhällets sektorer dragits upp. Inte minst har det för socialdemokratin varit en ideologisk fråga att framhålla den offentliga sektorn som garant för likvärdighet, medan framförallt småskalig privat verksamhet motverkats och det civila samhället avfärdats. Synsättet får negativa följder såväl för ekonomin som för demokratin. Det behövs en ny struktur för att uppmuntra samverkan mellan offentliga och privata aktörer samt det civila samhället. Det kan handla till exempel om nya former för hur välfärdstjänster ska utformas, där både privata företag och ideella organisationer kan spela en viktig roll, eller om ett gott företagsklimat, där alla aktörer kommer överens om vad som behöver åstadkommas och hur de kan bidra. Denna samverkan kan leda till nya välfärdslösningar såsom samarbete mellan offentligt och privat och för att stötta ideellt arbete. En utvecklad samverkan mellan samhällets olika sektorer har också en viktig demokratisk dimension. Människors möjligheter att påverka ökar, de begränsas inte till att vara klient eller kund, utan innebär också att vara deltagare, eller medborgare i dess fulla mening. Vad som ovan anförts om ny struktur för att öka samverkan mellan offentliga och privata aktörer samt det civila samhället bör ges regeringen till känna.
mot · GR02K224 · 2003-10-07 00:00:00 — Ändring av 1 kap. 7 § andra stycket i regeringsformen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mellankommunal skatteutjämning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av grundlagsregleringen 1 kap. 7 § andra stycket regeringsformen i enlighet med vad som anförs i motionen. I det aktuella lagrummet föreskrivs att kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Den kommunala självstyrelsen har dock naggats betänkligt i kanten under en följd av år i det att i vanlig lag beslutat om stora inskränkningar i självstyrelsen och infört nya rättigheter, förenade med utgifter, utan att försäkra sig om hur finansieringen alla gånger skall ske. Särskilt bestickande är det faktum att det aktuella lagrummet av lagrådet kunnat tolkas så att även mellankommunal skatteutjämning ryms i den lydelse föreskriften nu har. Om en kommuns skatteintäkter kan spenderas av någon annan kommun blir självstyrelsen än mer fiktiv. Ty den kommunala beskattningsrätten har åtminstone tidigare hämtat sin legitimitet just utifrån synsättet att en kommun får ta ut skatt för att finansiera kostnaderna för den kommunala verksamheten i den egna kommunen. Att utjämna skatteintäkterna mellan kommuner och landsting runt om i landet behövs på sina håll men bör finansieras via statens intäktsbudget och inte belasta kommunalskattebetalare i enskilda kommuner. Den möjlighet till mellankommunal skatteutjämning som den nuvarande grundlagsföreskriften öppnar bör därför täppas till. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med förslag i denna del.
mot · GR02K226 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i kommunallagen så att näringsverksamhet inte i någon form får bedrivas av kommuner och landsting i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen (KL) får kommuner och landsting driva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar och tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . Formuleringen utan vinstsyfte kan vid en första anblick tyckas entydig och vara en klart avgränsande formulering. Även följande kommentar till lagtexten kan framstå som tydlig: Om det i det enskilda fallet framstår som konstlat att driva verksamheten utan sådant vinstsyfte är det ett argument för att verksamheten faller utanför den kommunala kompetensen. Verkligheten är dock en helt annan. överträder kommuner och landsting denna paragraf i KL. Exemplen på detta är många. Här kan nämnas kommunalt drivna gymanläggningar, solarier, plantskolor, tvätterier, videouthyrningar och vandrarhem. Ingen kan ifrågasätta att de ovan uppräknade näringsverksamheterna normalt skall bedrivas i vinstsyfte. Ändå finns det kommuner och landsting som bedriver sådana verksamheter. Det största problemet är naturligtvis att man konkurrerar och i många fall konkurrerar ut det privata näringslivet eftersom man kan dumpa priserna med hjälp av de skattemedel man har i bakfickan. En annan omständighet är att man riskerar skattebetalarnas pengar om något går snett. På många håll tolkas KL på så sätt att om bara en förvaltning som bedriver näringsverksamhet håller sig inom några procent av sin totala budget så är det lagligt. Vad några procent är tolkas alltmer vidlyftigt. Procentandelen är inte den viktiga frågan, utan principen. Kommunallagen måste göras ännu mycket tydligare på denna punkt, dvs. slå fast att det är helt förbjudet för kommunen eller att bedriva näringsverksamhet.