mot · GR02A330 · 2003-10-07 00:00:00 — Förutsättningarna för ekonomi är mycket osäker. av god konjunktur med hög sysselsättningstillväxt är det orimligt många svenskar som saknar arbete. De sociala problem och det slöseri med mänskliga resurser som detta innebär är ytterst allvarliga. av arbetskraften, det vill säga cirka 650 000 människor är arbetslösa på något sätt eller vill arbeta mer. Tillväxtbefrämjande åtgärder är det centrala för att få fler i arbete och därmed minska kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen. En vikande konjunktur ställer höga krav på arbetsmarknadspolitiken. De kristdemokratiska förslagen inom detta område utvecklas bland annat i motioner om den ekonomiska politiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. För att arbetslöshetsförsäkringen ska bli en trygghet för alla arbetstagare pläderar för en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i det svenska välfärdssystemet. Vid en period av arbetslöshet ska den arbetslöse ha kvar ett ekonomiskt stöd han söker nytt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring där incitamenten att ta ett nytt arbete är stora. Genom en högre grad av egenfinansiering uppnås ett bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. Vi pekar i motionen också på behovet av enhetliga regelsystem i privata och offentliga bemanningsföretag vad gäller regler för arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom är det viktigt att det görs en översyn av lagen beträffande egenföretagares rätt till a-kassa. Vi belyser också familjehemsförälders situation och menar att de givetvis ska ha rätt till a-kassa. beskrivs också problematiken kring fackföreningarnas roll i arbetslöshetsförsäkringen. Vi kräver en utredning som ser över det nuvarande systemet. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Den socialdemokratiska regeringens misslyckande 5 4.2 Den nuvarande arbetslöshetsförsäkring 6 4.3 Ingen långsiktigthet 7 5 principiella syn på arbetslöshetsförsäkringen 8 5.1 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 8 5.2 Minska marginaleffekterna 8 5.3 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring 9 5.4 Högre egenfinansiering 9 6 syn på den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen 10 6.1 Osolidarisk med utsatta grupper 10 6.3 Bortre parentes 11 7 Förslag till ny arbetslöshetsförsäkring 11 7.1 Generella principer 11 7.3 Anställda i bemanningsföretag 13 7.4 Arbetslöshet hos företagare 13 7.6 Personal från enskilda organisationer 15 7.8 Utred kopplingen mellan fackliga organisationer och arbetslöshetskassorna 16 7.9 Minskade kostnader för arbetslöshetsförsäkringen 16 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar om en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring att gälla . beslutar att höja egenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen enligt vad i motionen anförs fr.o.m. den1 . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta inträde i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skapa en ny arbetslöshetsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av enhetliga regelsystem i privata och offentliga bemanningsföretag vad gäller a-kasseregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagen om företagares rätt till a-kassa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjehemsförälders rätt till a-kassa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till a-kassa för studenter under ferier. begär att regeringen utreder kopplingen mellan fackliga organisationer och arbetslöshetskassorna i enlighet med vad som anförs i motionen. 4 Den socialdemokratiska regeringens misslyckande Den obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som utformades av borgerliga regeringen , hade alla förutsättningar att fungera på ett tillfredsställande sätt. Den socialdemokratiska regeringen avskaffade denna försäkring i ett av de ideologiskt betingade återställarbesluten. har arbetslöshetsförsäkringen ständigt förändrats när det gäller regler och upprivande av tagna beslut vad gäller ersättningsnivåer och villkor. Många har också ställts utanför försäkringssystemet. Detta har varit till stor skada för de enskilda medborgarna och arbetsmarknadens funktionssätt i stort. beslutade om en ny sammanhållen arbetslöshetsförsäkring vars ikraftträdande skett successivt. Denna försäkring uppfyllde inte de krav som ställer på en arbetslöshetsförsäkring. Den byggde på gamla strukturer och tog inte hänsyn till de förändringar som skett på arbetsmarknaden vad gäller anställningsformer, arbetstid med mera. Endast efter att regeringen reformerat arbetslöshetsförsäkringen tillsatte man en intern arbetsgrupp för att se över flera viktiga delar i systemet. Det man då åstadkom var ett lapptäcke av regler som upplevs som krångligt, både av den arbetslöse och av den personal som ska hantera arbetslöshetsförsäkringen. Förändringarna har i sig skapat en stor osäkerhet om vad som egentligen gäller. Uppenbart är också att det nya systemet inte håller måttet, inte ens med regeringens egna mått mätt. , , har studerat hur arbetslöshetsförsäkringens regelverk har tillämpats ute på landets arbetsförmedlingar. De konstaterar att det strikta regelverket hanteras med stor variation i tillämpningen. av arbetsförmedlarna uppger att de följer upp alla anvisningar om arbeten också med arbetsgivare, medan aldrig gör det. Generellt sett är arbetsförmedlarna snällare än vad regelverket anger. Ur rättssäkerhetsperspektiv är spridningen av tillämpningen ett problem, eftersom kraven inte bör vara beroende av vilken förmedlare som den sökande möter. Regeringens arbetslöshetsförsäkring har följaktligen inte fungerat på ett tillfredsställande sätt. Tillskapandet av den nya myndigheten för arbetslöshetsförsäkringen är ett uttryck för att AMS, som haft tillsynsansvaret, inte skött sin uppgift på ett tillfredsställande sätt. Av arbetskraften är försäkrad i någon arbetslöshetskassa. Således är många inte berättigade till någon ersättning alls. Många av dessa förmodas vara ungdomar eller invandrare. Detta är grupper som har en arbetslöshet betydligt högre än genomsnittet av arbetskraften. har till exempel arbetslösheten bland ungdomar stigit kraftigt. var 62 000 ungdomar i åldern öppet arbetslösa vilket innebär en arbetslöshet på , att jämföra . Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen gynnar dem som redan är inne i systemet. Dessutom överlastas försörjningsansvaret på kommunerna trots att de står till arbetsmarknadens förfogande. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken fortsatt är ett statligt ansvar, bland annat därför att kostnaderna för arbetslöshet även kommer att fördelas mycket ojämnt över kommuner. 4.2 Den nuvarande arbetslöshetsförsäkring Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen innebär att den arbetssökande får begränsa sitt sökande såväl yrkesmässigt som geografiskt . Den arbetssökande måste medverka till att en individuell handlingsplan upprättas. Arbetsvillkoret har ändrats, och inräknar numera endast reguljärt arbete, anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare och anställning inom samt tillsammans högst med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt. Möjligheten att via en arbetsmarknadspolitisk åtgärd kvalificera sig för a-kassa är borta. Studerandevillkoret är förändrat och ersättningsperiodens längd är enhetlig, högst oavsett ålder. Vidare gäller numera ett högre ersättningsbelopp . Taket i arbetslöshetsförsäkringen är , därefter är taket . För att erhålla den högsta dagpenningen ska lönen ha varit . Det lägsta ersättning som betalas ut, det så kallade golvet, är per dag. Den som är eller riskerar att bli långtidsinskriven ska senast erbjudas en heltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin, detsamma gäller den som deltidsarbetar och önskar ytterligare arbetstid. Aktivitetsgarantin kan man endast lämna för arbete, studier eller genom avstängning från a-kassa. Sanktionsreglerna innebär att den som ej söker anvisat arbete får sin dagpenning nedsatt , och under 40 nya ersättningsdagar vid en andra förseelse inom samma ersättningsperiod. Vid tredje tillfället upphör ersättningsrätten tills dess personen uppfyllt ett nytt arbetsvillkor. Medlemskap i arbetslöshetskassa räknas . Tillsynen över alla delar av arbetslöshetsförsäkringen ligger numera hos en fristående myndighet, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Motiven för skapandet av den nya myndigheten var att garantera rättssäkerheten och säkra likabehandlingen av de försäkrade samt att stärka försäkringens legitimitet. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har, med undantag för utbetalning av statsbidrag, övertagit samtliga av () nuvarande uppgifter i förhållande till arbetslöshetskassorna. ska granska () rutiner för hantering vid arbetsförmedlingen av ärenden om arbetslöshetsersättning. Socialdemokraterna har gjort en rad förändringar av ersättningen till arbetslösa. Förändringarna och förslagen visar tydligt på bristerna med nuvarande system, det gäller till exempel förändringen i sjukförsäkringen. är det högsta beloppet för arbetslösa som är sjukskrivna per dag. Avsikten med att sänka ersättningen är att göra förmånerna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkring likvärdiga. har i en promemoria (Ds 2003:39) föreslagit att arbetslösa som inte är med i någon a-kassa ska betala en avgift för det grundbelopp som de får i ersättning. Detta kan tolkas som ett steg i riktning mot en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Förslaget är dock en halvmessyr och skapar nya orättvisor. Den som inte är med i a-kassan och blir arbetslös får ett grundbelopp från Alfa-kassan, högst per dag. Medlemmar i en a-kassa kan få per dag och per dag under resten av arbetslöshetsperioden. Den avgift som föreslår motsvarar avgiften för kassamedlemmar, , utan möjlighet att kunna få full dagpenning. Ett av skälen till att vill genomföra denna förändring är rent ekonomiska, vilket ytterligare visar att det finns ett stort behov av de reformer föreslår. 5 principiella syn på arbetslöshetsförsäkringen 5.1 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i det svenska välfärdssystemet. Vid en period av arbetslöshet ska den arbetslöse ha kvar ett ekonomiskt stöd han söker nytt arbete. Den enskilda människans bild av sig själv och sitt värde och andras uppfattningar om människors värde knyts ofta till innehavet av ett traditionellt förvärvsarbete. Detta är en syn som inte är komplett. Människovärdet är absolut och oberoende av funktion eller arbete. Den enskilda människans värde garanteras av det faktum att hon är människa. Ingen är värdelös. Var och en är en unik och oersättlig individ med ett absolut och okränkbart värde oavsett kön, ålder, social position, etnisk och religiös tillhörighet eller sexuell identitet. Alla har en plats och alla räknas. Denna människosyn måste prägla vår syn på arbete och arbetslöshet. Den främsta förutsättningen för en nystart eller för att komma in på arbetsmarknaden är en medveten positiv och realistisk människosyn. Denna positiva grundton ska vara utgångspunkten för arbetsmarknadspolitiken och insatserna mot arbetslöshet och för full sysselsättning. I det goda samhället ska arbetslöshetsförsäkringen fungera som en omställningsförsäkring där incitamenten att ta ett nytt arbete är stora. Men den ska också ge grundläggande ekonomisk trygghet så länge man aktivt står till arbetsmarknadens förfogande. Det måste alltid vara mer lönsamt att ta ett kort, tillfälligt arbete än att låta bli. Vi vill minska marginaleffekterna. Det innebär att vi prioriterar skattesänkningar såsom en höjning av grundavdraget vilket sänker skatten för alla, framför höjda bidrag. Vi vill sträva efter att på olika sätt minska marginaleffekterna när man går från arbetslöshet till arbete, från deltids- till heltidsarbete. Det är också nödvändigt att undanröja de trösklar som gör att människor inte kan ta de arbeten som erbjuds. Ett sådant problem är att den arbetslöse i vissa lägen förlorar ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidragssystem. Dylika regler ger enligt vårt förmenande fel signaler till den försäkrade. Allt arbete man kan få måste belöna den enskilde ekonomiskt. har pläderat för en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som betalas solidariskt av alla. Vi anser att en försäkring mot inkomstbortfall vid arbetslöshet ska gälla alla förvärvsarbetande som har anknytning till arbetsmarknaden. är arbetslöshetsförsäkringen frivillig. I har en relativt hög andel av arbetskraften ett försäkringsskydd trots att vi inte har en obligatorisk försäkring. Men många, av arbetskraften, står utan fullt försäkringsskydd. Antalet årsmedlemmar i någon arbetslöshetskassa är drygt 3,7 miljoner vilket är av arbetskraften. Det är viktigt att det även fortsättningsvis finns en från parterna på arbetsmarknaden fristående kassa, dit den som inte vill tillhöra ett fackförbund kan ansluta sig. Vi välkomnade därför Alfa-kassan som försäkrar både anställda och företagare. Dagens finansieringssystem av arbetslöshetsförsäkringen är inte tillfredsställande. De försäkrade betalar av utgifterna med medlemsavgifter, men avgiften är helt oberoende av arbetslöshetsnivån. Detta innebär att det saknas ekonomiska incitament för kassornas huvudmän att hålla arbetslösheten nere. Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås ett bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. På så sätt förbättras arbetsmarknadens funktionssätt. Insikten har vuxit om att dålig lönebildning är ett av de största hindren för minskad arbetslöshet. Bristerna i lönebildningen som kompenserats genom upprepade devalveringar, är en viktig förklaring till att halkat efter i välfärdsutvecklingen jämfört med andra industriländer. En av svagheterna med den sittande regeringen är att inga som helst strukturella åtgärder vidtas för att kunna åstadkomma ett trendbrott. En viktig åtgärd är att öka egenfinansieringen i arbetslöshetsförsäkringen. Tanken är att ökad arbetslöshet som följer av dåligt fungerande lönebildning ökar kostnaden för den enskildes finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. På samma sätt sjunker avgiften när arbetslösheten sjunker. Detta leder till att den totala arbetslöshetens utvecklingen återspeglas i löntagarnas avgifter till arbetslöshetsförsäkringen. menar att egenfinansieringen ska vara en tredjedel i den nya, allmänna och obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. För den enskilde innebär detta en höjd a-kasseavgift med cirka 120 . Den enskilde kompenseras dock genom en generell sänkning av inkomstskatten genom bland annat en höjning av grundavdraget. 6 syn på den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen 6.1 Osolidarisk med utsatta grupper Regeringen talade om en rättvis arbetslöshetsförsäkring som skulle finansieras solidariskt när man införde den nu gällande arbetslöshetsförsäkringen. Denna tanke stämmer väl överens med kristdemokratisk politik och just därför vill , till skillnad från regeringen, ha en obligatorisk försäkring där alla med arbete bidrar solidariskt för att betala för dem som för stunden saknar arbete. Rättvisa är dock svårt att applicera som begrepp på en arbetslöshetsförsäkring där av de aktivt arbetssökande står helt och hållet utan ersättning. Det handlar om nytillträdda på arbetsmarknaden, om korttidsanställda, om invandrare och andra utsatta grupper. Beträffande arbetsvillkoret kan vi konstatera att den främre parentesen finns kvar, alltså kvalificeringsvillkoren för att få del av arbetslöshetsförsäkringen. Den innebär kortfattat att man inte arbetat för att kvalificera sig till a-kassa. Svenska Kommunförbundets förordar ett mildare arbetskrav för den som gör anspråk på grundbeloppet och ett något hårdare krav för den som gör anspråk på inkomstrelaterad ersättning. menar att regeringen bör utreda detta närmare och återkomma med förslag som kan minska effekterna av den främre parentesen. Som exempel kan nämnas att det krävs ett visst antal arbetade timmar för att kunna få arbetslöshetsersättning. Dagens system missgynnar dem som har säsongs-, projekt- eller deltidsarbete. uppfattning är att det ger felaktiga signaler om man inte får tillträde till arbetslöshetsförsäkringen därför att man har förlagt sin arbetstid mer fritt än vad regelsystemen tillåter. För många blir det ekonomiskt ofördelaktigt att bryta en arbetslöshetsperiod med kortare arbete. konstaterar att vårt tidigare motionskrav om att tid då hel närståendepenning för vård av sjukt eller handikappat barn uppburits, ska få räknas som överhoppningsbar tid, numera finns tillgodosett i arbetslöshetsförsäkringen. Vi ser positivt på att den begränsande tvåårsregeln togs bort i den nya arbetslöshetsförsäkringen. Det möjliggör exempelvis för förälder att vårda sjukt eller handikappat barn utan tidsbegränsning. anser också att studier ska betraktas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen i proportion till omfattningen av tiden. Studier ska enligt vår uppfattning inte behöva vara avslutade för att man ska vara berättigad till a-kassa, förutsatt att man uppfyller kraven i övrigt. Regeringen tog till radikala grepp när man i praktiken införde en bortre parentes, alltså en gräns för när man ej längre kan få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen trots att man står till arbetsmarknadens förfogande. Den innebär kortfattat att man varit arbetslös så länge att man kan få a-kassa. Visserligen ska en plats inom aktivitetsgarantin erbjudas, men inget sades i propositionen om vad som ska hända med arbetslösa som inte kan eller vill delta i aktivitetsgarantin eller som blir kvar där år . Regeringen kallar det regelförenkling men skjuter i praktiken ansvaret till kommunerna att försörja den som inte lyckas få ett arbete trots aktivt sökande. 7 Förslag till ny arbetslöshetsförsäkring strävar efter ett regelmässigt enkelt system som är uthålligt, uppmuntrar till att söka och ta ett nytt arbete och ger en rimlig ekonomisk trygghet. En utredning bör tillsättas för att lägga ett konkret förslag till ny arbetslöshetsförsäkring enligt nedanstående principer. Allt arbete, oavsett anställningsform ska löna sig. Enkla och överblickbara regelverk krävs. Regelsystemet måste anpassas för dagens arbetsmarknad. Nuvarande regler är till stor del utformade för när flertalet hade fast heltidsanställning. Arbetsmarknaden är i stark förändring och rigorösa, stelbenta system måste i takt med detta genomgå förändringar. För att undvika att en grupp människor som är helt och hållet bidragsberoende etableras permanent behövs en mer flexibel arbetsrätt som gör det lättare att komma in på arbetsmarknaden. Om detta kombineras med ett enklare sätt att gå in och ut också i a-kassan minskar otryggheten för alla, också för yngre. Dagens kvalifikationskrav för a-kassa är krångligt utformade och innehåller en mängd olika begränsande komponenter, bland annat ett visst antal arbetade timmar . Dagens system missgynnar dem som har säsongs-, projekt- eller deltidsarbete. Det ger felaktiga signaler om att man inte får tillträde till sin försäkring därför att man förlagt sin arbetstid mer fritt än vad regelsystemen tillåter. För många blir det till ekonomisk nackdel att bryta en arbetslöshetsperiod för att gå in och ta ett kortare arbete. Vi menar att dagens kvalifikationskrav bör ersättas med en enkel beräkningsgrund, där det fastställs ett visst antal arbetade timmar under en ramtid av för att få rätt till grundbelopp. Man bör också överväga lämpligheten i att ha olika kvalifikationsvillkor för grundbeloppet och för den inkomstrelaterade ersättningen. Medlemsvillkoret säger att man måste ha varit med i en a-kassa för att få en inkomstrelaterad ersättning. Eftersom vi förordar en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring föreslår vi att medlemsvillkoret tas bort. Försäkringen ska verka aktiverande och skapa incitament för att skaffa ett nytt arbete. Den ska motverka inlåsning i yrke, bransch eller inkomstläge. Reglerna ska vara enkla och överblickbara för alla. Allt arbete ska uppmuntras och räknas den arbetslöse tillgodo i systemet. Ersättningsnivån bör vara av den lön man hade vid inträdet i arbetslöshet. Vi föreslår vidare att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, liksom när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen, i princip bör grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter för, inte på den inkomst man har när man blir arbetslös. Den ersättningsgrundande inkomsten ska beräknas som av genomsnittsinkomsten . Efter sex månaders arbetslöshet sker den första omräkningen. Därefter sker omräkning kontinueligt. Vi föreslår inga förändringar vad gäller golv och tak. Ersättningsnivån höjs för varje arbetad timme. Vid arbetsintensiva perioder tillgodoräknas timmar som kan motsvarar flera dagars eller veckors arbete. Vid en kommande arbetslöshet har man sålunda höjt sin ersättningsnivå. Arbetslöshets-ersättning går utmärkt att kombinera med alla de jobb som dyker upp. Detta medför också att allt arbete, också i annat yrke, annan bransch och annat inkomstläge blir intressant för den enskilde. Detta bör också ge ökad geografisk rörlighet. För att stimulera deltagande i utbildning och åtgärd föreslår vi att detta ska räknas som överhoppningsbar tid inom a-kassans ersättningssystem. Ett golv i form av en lägsta nivå vid arbetslöshet ska finnas. Det bör inte finnas en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen. Det är mycket viktigt att varje arbetssökande får en individuell utredning och handlingsplan. Det bör då tidigt framgå om den sökande är berättigad till exempelvis sjukpension och inte hör hemma i a-kassesystemet. Vi menar att för alla dem som står till arbetsmarknadens förfogande skall en grundtrygghet finnas inom arbetslöshetsförsäkringen. Finns en bortre parentes sker en kostnadsövervältring till kommunernas socialtjänst, vilket inte är skäligt så länge personen är arbetssökande. Eftersom arbetslösheten framöver med all säkerhet kommer att uppvisa stora regionala skillnader är det av mycket stor vikt att arbetslöshetsersättningen även fortsättningsvis är en statlig angelägenhet. Dagpenningen bör vara ungefär densamma som i nuvarande system. Istället för att justera dagpenningen uppåt anser vi det prioriterat att sänka inkomstskatter för alla genom ett kraftigt höjt grundavdrag, detta för att minska marginaleffekterna vid övergång från arbetslöshet till arbete. 7.3 Anställda i bemanningsföretag De snabbt växande bemanningsföretagen är en relativt ny aktiv part när det gäller rekrytering och matchning av arbetskraft. Reglerna för arbetslöshetskassa är olika beroende på om ett bemanningsföretag är offentligt eller privat - till det privata företagets nackdel. En anställd i ett bemanningsföretag betraktas alltid som heltidsanställd oavsett vad den enskilde och företaget har avtalat, och kan därför inte få utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen. En deltidsanställd i annat företag kan däremot få det. Detta gäller också de som arbetar i offentligt organiserade bemanningsföretag, så kallade arbetscentra med kommun eller arbetsförmedling som huvudman. anser att samma regler måste gälla oavsett om man arbetar i ett offentligt organiserat eller privat bemanningsföretag. 7.4 Arbetslöshet hos företagare Nya anställningsformer uppstår och egenföretagandet blir i allt högre utsträckning ett komplement till en anställning. Reglerna för arbetslöshetsförsäkringen är i sin nuvarande form främst inriktade på arbetstagare. När regeringens proposition En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (1999/2000:139) kom på bord saknades förslag om den problematik som finns för småföretagare beträffande a-kasseregler.