mot · GR02K9 · 2003-10-17 00:00:00 — Ett europeiskt engagemang mot terrorismen bör inte omfatta militära mandat. EU bör i stället öka satsningarna på att förebygga väpnade konflikter, främja demokratisk utveckling och bekämpa fattigdom. vill också med bestämdhet ta avstånd från alla försök och alla tendenser till ömsesidiga försvarsbeslut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett flertal remissinstanser, bland annat JämO, lyfter i sina remissvar fram att begreppet jämställdhet saknas som ett av unionens grundläggande värden. Engelskans equality respektive franskans egalité har på flera ställen felaktigt översatts med jämställdhet i den svenska versionen. Jämlikhet betecknar förhållandet mellan klasser, medan jämställdhet beskriver förhållandet mellan könen. Regeringen förbigår i sin skrivelse detta förhållande och inskränker sig till att påpeka att remissinstanserna önskar förtydliganden och tillägg när det gäller begreppet jämställdhet. Vi menar att detta är ett förhållningssätt som politiskt vilseleder medborgarna. I linje med den prioritet som jämställdhet har i svensk politik bör som medlemsland konsekvent driva kravet på jämställdhet mellan könen i förhandlingar om fördragstextens utformning. Detta innebär att det i fördraget tydligt ska framgå att såväl jämlikhet som jämställdhet utgör både de grundläggande värden som unionen bygger på och de mål som ska förverkligas. Detta för att i möjligaste mån säkerställa att instrument, metoder, institutioner m.m. skapas för att arbeta för detta mål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Att konventets förslag har fått den utformning som föreligger med avseende på könsaspekter och den begreppsförvirring som råder ska åtminstone delvis ses mot bakgrund av att sammansättningen i konventet och presidiet varit helt oacceptabel vad gäller kvinnorepresentationen. kvinnor i konventet och en kvinna i presidiet är inte att betrakta som demokratiskt försvarbart. Följaktligen saknas skrivningar i konventets förslag angående nödvändigheten av en jämn könsfördelning i EU:s institutioner. Bara när det gäller utnämningar av kommissionens ledamöter finns kravet på att både kvinnor och män ska nomineras. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte alls har berört den låga kvinnorepresentationen som ett allvarligt demokratiproblem i sin skrivelse vare sig när det gäller konventets arbete eller det färdiga förslaget. Regeringen bör inom ramen för regeringskonferensen driva kravet på att öka representationen av kvinnor i EU:s institutioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns vissa positiva delar i förslaget till ny konstitution. Det gäller öppenheten då rådet lagstiftar, reduceringen av de många och krångliga beslutsinstrumenten och beslutsprocedurerna. Trots att betydande otydligheter kvarstår även i konventets förslag kan de förändringar som föreslås på dessa områden göra det framtida fördraget mer lättöverskådligt. Vidare välkomnar vi införandet av en utträdesparagraf i den nya fördragstexten. Dessa fördelar uppväger dock inte på långa vägar nackdelarna. Någon exakt avgränsning mellan medlemsländernas och EU:s befogenheter utifrån subsidiaritetsprincipen går inte att utläsa av förslaget. Förslaget innebär en massiv överföring av makt från medlemstaterna till EU-systemet. Samtliga EU-institutioner förstärks, och vissa stärks mer än andra. Men lösningen på EU:s problem avhjälps inte genom att ändra maktbalansen mellan EU:s institutioner. EU:s institutioner uppfattas som överhetsorgan för att de alla har skapats uppifrån. Valdeltagandet till har sjunkit vid varje val , trots att parlamentets inflytande har ökat efter varje fördragsändring. Därför måste huvudlinjen under regeringskonferensen vara att återflytta makt till medlemsländerna och motverka ökad centralstyrning och överstatlighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Hållbar utveckling har i konventets förslag lyfts fram som ett av unionens grundläggande värden. Detta är naturligtvis positivt. Däremot saknas en definition kring att social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet skall utgöra tre jämställda ben. Både den sociala och ekologiska dimensionen är i realiteten helt frånvarande i fördragsutkastet och i stället hyllas den ekonomiska politik som bygger på konkurrensutsättning och avreglering. har så kallad sektorsintegrering varit mycket omdiskuterad och det finns ambitioner att detta skall tillämpas inom EU. Med konventets förslag tas ett steg tillbaka då exempelvis jordbruk-, energi-, fiske- och transportpolitiken saknar miljöprofil. Regeringen bör verka för att den sociala och ekologiska dimensionen av hållbar utveckling jämställs med den ekonomiska. De överstatliga tendenserna i konventets förslag går inte att ta miste på. Ett presidentämbete inrättas i med vald, dock inte folkvald, ordförande. EU ges rätt till monopol på att ingå internationella avtal på medlemsstaternas vägnar. Rättighetskatalogen stärker som får ökad lagprövningsrätt över medlemsländerna. Detta försvagar folksuveräniteten, där väljarmajoritetens utslag ska vara avgörande. Mer överstatlighet tillkommer också genom att viktiga beslut om frågor som tidigare tillhörde den tredje pelaren kommer att fattas med kvalificerad majoritet. De rester av mellanstatliga beslutsformer som funnits tidigare försvinner härmed i betydande omfattning. Konstitutionsförslaget innebär vidare tydliga drag av en framtida militär samordning. stödjer flera av de invändningar regeringen har men anser att regeringen i den pågående regeringskonferensen måste agera med större kraft än vad som kan utläsas i skrivelsen. I flera EU-länder än vad som är brukligt i samband med fördragsförändringar planeras och diskuteras nu att anordna folkomröstningar om förslaget till konstitution. Frågan anses som mycket betydelsefull och avgörande för framtid, och ska unionen kunna komma närmare folket krävs det att folket får säga sitt i denna stora och avgörande fråga. förordar därför att frågan om EU:s förslag till ny konstitution ställs under prövning i en folkomröstning. Statsministern bör efter det att beslutet är fattat sammankalla riksdagspartierna för att diskutera och bestämma lämplig tidpunkt för folkomröstningens genomförande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Efter EMU-omröstningen kunde ha valt en mer bestämd linje och kunnat stödja sig på den folkmajoritet som inte önskar mer av överstatlighet och centralstyrning. Folkomröstningen om medlemskap i tredje steg resulterade i ett tydligt nej från svenska folket. Då bör inte heller fördragsmässigt och formellt fortsatt vara bundet av EMU:s olika steg. Att ta ansvar för folkomröstningen och förvalta det på ett sätt som gagnar måste också innebära den formella rätten att fortsätta den framgångsrika politik drivit under en rörlig växelkursregim. Att knyta värdet av kronan till euron skulle riskera att leda till en situation som riskerar att bli mycket ogynnsam för den svenska ekonomin. Det vore att visa bristande respekt för folkomröstningsresultatet om regeringen efter folkomröstningen om EMU undertecknar ett nytt fördrag där förbinder sig att gå med i EMU:s tredje steg så snart vissa villkor är uppfyllda. Den bör därför i samband med förhandlingarna om ta initiativ till förhandlingar om ett formellt undantag för att deltaga i EMU, och att det i undantaget ska framgå att även fortsättningsvis kan välja att ha rörlig växelkurs, samt att ett initiativ om ett svenskt medlemskap i olika steg endast kan komma från . Därför är det viktigt ett sådant undantag skrivs in i fördraget och att detta bifogas till protokollet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.