ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi252 · 2003-10-07 00:00:00 — Samhällsekonomisk kalkyl vid besparingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samhällsekonomisk kalkyl vid nedskärningar inom kommuner, landsting, statliga och kommunala bolag samt en uppmaning till det privata näringslivet att göra likaledes. Ett sätt att spara pengar är nedskärningar som ofta utmynnar i färre personal, eftersom det är lönerna som är den stora kostnaden. Tyvärr leder dessa nedskärningar ofta till sämre service. Exempelvis inom skola och vård, där färre anställda får klara samma arbetsuppgifter som tidigare, trots personalminskningen. Detta i sin tur leder till en överbelastning av personalen, som i ett längre perspektiv kan orsaka utbrändhet och sjukdomar. är det inte säkert att besparingen innebär en besparing för samhället i sin helhet. Exempelvis gäller detta personal i kommuner och landsting som, när de förlorar sina arbeten, belastar staten när de får a-kassa eller omskolning. Detta kan innebära ett enormt slöseri med såväl pengar som mänskliga resurser och stora utgifter för staten. Men för kommunen eller blir det en ekonomisk besparing. Detsamma gäller bolag, där staten och kommunen har ett avgörande inflytande över beslutsfattandet. Om dessa bolag åläggs att göra besparingar för att minska kostnaderna och/eller öka vinsten är risken stor att kostnaderna bara stjälps över på någon annan, t ex staten. Om besparingarna tas ut genom personalminskning har staten plötsligt en stor andel människor som behöver försörjas och omskolas till andra yrken. Allt detta kostar. I många fall är kostnaden på högre nivå än den besparing som görs i det statliga eller kommunala bolaget. Sammanfattningsvis kan man hävda att sådant revirtänkande där kommuner, landsting, statliga bolag o.s.v. genomför besparingar för att minska sina egna kostnader utan en tanke på de samhällsekonomiska konsekvenserna, är skadligt för samhället som helhet. Detta är tydligast när människor förlorar sina arbeten. Särskilt sådana arbeten som fortfarande behöver utföras. En del av lösningen på detta problem vore att tvinga de enskilda aktörerna att se till helheten. På samma sätt som man kräver miljökonsekvensbeskrivningar och jämställdhetsanalys av beslut, bör man kräva att en samhällsekonomisk kalkyl genomförs av planerade nedskärningar och besparingar. Det är viktigt att kommuner, landsting, statliga och kommunala bolag får klart för sig konsekvenserna av de planerade besluten. Sådana samhällsekonomiska kalkyler kan också bli ett starkt argument för kommuner, landsting, statliga och kommunala bolag gentemot krav på nedskärningar. Detta kan leda till mer samhällsekonomiskt förnuftiga lösningar av ekonomiska problem. Om de samhällsekonomiska kostnaderna ökar genom nedskärningar är det ju skadligt att genomföra dem. När det gäller det privata näringslivet är det svårare att kräva att en samhällsekonomisk kalkyl görs; det bör dock uppmuntras. Detta skulle i förlängningen kunna bli ett försäljningsargument på samma sätt som miljö- och jämställdhetstänkande har blivit det.
mot · GR02Fi254 · 2003-10-07 00:00:00 — Positiv särbehandling vid offentlig upphandling I regeringens proposition 2001/02:142 om ändringar i lagen om offentlig upphandling med anledning av slutbetänkande (SOU 2001:31) var regeringens uppfattning att kommitténs förslag om positiv särbehandling för ökad konkurrens borde anstå i avvaktan på kompletterande utredningsresultat och beredning i . För kvaliteten och mångfalden i utbudet av vård- och omsorgstjänster m.m. skulle det vara mycket positivt om lagen om offentlig upphandling kompletterades med de regler om positiv särbehandling som kommittén föreslår. Ett stort antal leverantörer som hålls tillbaka av regelverket för offentlig upphandling skulle då kunna göra sig gällande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om positiv särbehandling av vissa leverantörer vid offentlig upphandling. Positiv särbehandling för ökad konkurrens lämnade i sitt slutbetänkande Mera värde för pengarna (SOU 2001:31) två förslag om positiv särbehandling av vissa typer av leverantörer som enligt kommittén skulle leda till ökad mångfald och konkurrens. Det ena förslaget innebär att det ska vara möjligt för en upphandlande enhet att sluta avtal med en personalgrupp om att överlämna driften av en verksamhet till personalen utan föregående upphandlingsförfarande, vid en så kallad avknoppning. Ett sådant avtal skulle enligt förslaget få slutas , för att ge företaget möjlighet att etablera sig. Det andra förslaget innebär att upphandlande enhet skulle få möjlighet att som förutsättning för deltagande i offentlig upphandling av tjänster inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst föreskriva att leverantörer inte får driva verksamhet i syfte att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent. I proposition 2001/02:142 om ändringar i lagen om offentlig upphandling anser regeringen att frågan om rätt för upphandlande enheter att ge avknoppningsstöd bör anstå. Likaså gör regeringen bedömningen att förslaget om att upphandlande enhet ska få kräva att utförandet av tjänsten endast får överlämnas till en organisation utan vinstintresse bör anstå. De två typer av leverantörer som förslagen gäller kan tillföra kvaliteter av stort värde för mottagarna av vård- och omsorgstjänster m.m. Med de gällande upphandlingsreglerna har de dock avgörande konkurrensnackdelar gentemot andra typer av leverantörer. Detta innebär att det finns möjligheter att höja kvaliteten och öka mångfalden i utbudet av offentliga tjänster som inte tas tillvara. Avknoppningar av kompetenta, erfarna och samspelta personalgrupper skjuts upp eller ställs in, eftersom de i en upphandling skulle tvingas konkurrera med redan etablerade företag. Föreningar, kooperativ, stiftelser och andra som vill driva en verksamhet med det enda syftet att tillgodose brukarnas behov av vård, omsorg, utbildning e.d. har ingen fördel av detta i en anbudsgivning. förslag skulle ge dem möjlighet att göra sig gällande utifrån sina särskilda förutsättningar och kvaliteter.
mot · GR02Fi259 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över beloppsgränserna för vilka skulder som får finnas med i en kreditupplysning. finns det ca 500.000 människor i vårt land som av olika skäl har hamnat i Kronofogdemyndigheternas register på grund av betalningsanmärkningar. KFM överlåter i sin tur uppgifterna till kreditupplysningsföretagen. Detta medför att de berörda privatpersonerna kan hamna i register som gör att de utestängs från möjligheter att teckna hyresavtal, skaffa telefonabonnemang, ta banklån eller t.o.m. låna böcker på . Det är inte rimligt att vanliga människors tillvaro kan ställas på ända enbart på grund av en betalningsanmärkning. Det finns exempel på en ensamstående kvinna som hade en skuld på en krona och därmed hade hamnat i kreditbolagens register. Effekterna av detta är också att de mest ekonomiskt svaga drabbas värst. Låginkomsttagare, ensamstående kvinnor och ungdomar kan hamna i kläm och i förlängningen ställas utanför samhället. Denna fråga har tidigare behandlats i och regeringen har fattat ett beslut om att komma tillrätta med detta problem. Än så länge kvarstår dock reglerna. För att inte människor ska ställas utanför samhället på grund av detta är det viktigt att beloppsgränserna ses över .
mot · GR02Fi261 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en fortlöpande utvärdering av de ekonomiska konsekvenserna av beslutade reformer. I takt med att landets ekonomi har förbättrats efter de åtstramningar vi tvingades till har det åter blivit möjligt att genomföra viktiga välfärdsreformer. Maxtaxa i barn- och äldreomsorgen är två exempel. Det är naturligtvis mycket glädjande att vi åter kan inrikta politiken på för medborgarna angelägna välfärdsreformer. Det är dock viktigt att inte enbart de förbättrade statsfinanserna blir vägledande när beslut tas om reformer. Principen måste vara att reformer som beslutas av staten också ska finansieras av staten, den så kallade finansieringsprincipen. Landets kommunalpolitiker framför ofta uppfattningen att den principen inte alltid följs. En del av de av regering och riksdag beslutade reformerna har inneburit ökade kostnader för kommunerna. Ett exempel är maxtaxan för äldre. Ett annat är ett beslut som togs , LSS. Det är nödvändigt att det sker en fortlöpande utvärdering av de ekonomiska konsekvenserna av i varje fall de större reformerna. Ett skäl är att det inte alltid är möjligt att när beslutet tas överblicka de ekonomiska konsekvenserna. Den nämnda LSS-reformen är ett talande bevis. Man kan också tänka sig att det motsatta sker att kostnaderna blir mindre än väntat genom till exempel en förändrad åldersstruktur. Utvärderingen ska givetvis få praktiska följder på så sätt att den påverkar statens ersättning till kommunerna.
mot · GR02Fi262 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen stärks. har det skett en accelererande utveckling där upphandling används som ett instrument för att konkurrensutsätta offentlig tjänsteproduktion och andra verksamheter. Tillämpning och regelverk för upphandling måste fungera på sådant sätt att det vidmakthåller och främjar sociala förbättringar i samhället. Insynen och det fackliga inflytandet i upphandlingsprocessen är otillräcklig. Medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling ger inte de fackliga organisationerna tillräcklig insyn och påverkansmöjligheter vid upphandlingar. Professor vid har jämfört svensk och dansk tillämpning av EG:s upphandlingsdirektiv. Hon konstaterar att ålagt sig en mängd restriktioner som inte följer av EG-lagstiftningen, varav kravet på affärsmässighet är en. I krävs att företag som ska komma i fråga för offentlig upphandling ska tillämpa kollektivavtalsenliga villkor. Och professor konstaterar i en expertutredning för att inte har utnyttjat EG-lagstiftningens möjligheter till skydd för arbetstagaren vid offentlig upphandling. Alltför ofta innebär en upphandling oacceptabla konsekvenser för de anställda i form av sämre arbetsmiljö, dåliga anställningsvillkor och sämre anställningstrygghet. Offentlig upphandling måste kunna ske både affärsmässigt och med villkoren att leverantörer och eventuella underentreprenörer tillämpar de löne- och anställningsvillkor som allmänt gäller för branschen på den ort där arbetet ska utföras. Det effektivaste sättet att undgå social dumpning är förmodligen att kräva kollektivavtal i upphandlingssituationen.
mot · GR02Fi263 · 2003-10-07 00:00:00 — Kvarstående pensionsavgift vid tjänstledighet för upprätthållande av annan anställning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av de privata och statliga arbetsgivarnas pensionsavgiftsskyldighet vid arbetstagares tjänstledighet för upprätthållande av anställning hos annan, icke statlig, arbetsgivare. Om en statligt anställd beviljas tjänstledighet, t ex för upprätthållande av en anställning hos en annan, icke-statlig arbetsgivare, betalar båda arbetsgivarna in pensionsavgifter för den anställde utan att någon samordning görs (olika pensionsinrättningar för stat, kommun och för privat arbetsgivare). Detta är knappast rimligt och kan dessutom få negativa konsekvenser för den anställde. Det rör sig om kännbara belopp för arbetsgivaren som därmed tvingas betala pensionsavgifter för en anställd utan att denne utför något arbete för arbetsgivaren och för vilken en annan arbetsgivare betalar pensionsavgifter kopplat till utfört arbete. Det ligger nära till hands att tänka sig att detta förhållande leder till att statliga arbetsgivare blir restriktiva i att bevilja tjänstledigheter för prövandet av annan icke-statlig anställning.
mot · GR02Fi265 · 2003-10-07 00:00:00 — UO 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning Anslag (tkr) Inom utgiftsområdet görs besparingar på myndigheters administration. Anslagen för , , , , och minskas med 5, 10, 25, 65, 5 respektive . motsatte sig införandet av samt . Anslagen 1:9 samt 1:10 bör därför avvecklas. budgetalternativ innebär en ökad amortering på statsskulden, vilket torde minska förvaltningskostnaderna hos Riksgälden. Därmed kan anslaget minskas med .
mot · GR02Fi266 · 2003-10-07 00:00:00 — UO 26, Statsskuldräntor m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 92:1 Räntor på statsskulden I budgetförslag föreslås försäljning av statlig egendom och statliga företag för ytterligare utöver vad regeringen föreslagit . Som en följd av detta samt starkare budgetsaldo, föreslås anslaget 92:1 Räntor på statsskulden minska med .
mot · GR02Fi267 · 2003-10-07 00:00:00 — UO 25, Allmänna bidrag till kommunerna anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna enligt följande uppställning: Anslag (tkr) Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården vill värna och utveckla det kommunala självbestämmandet. har regeringens antal statliga pekpinnar i form av specialdestinerade statsbidrag ökat markant. Exempel på detta är anslaget för särskilda insatser i kommuner och landsting, maxtaxan samt bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem. Den här typen av statlig intervention i ekonomi strider mot det kommunala självstyret. Innebörden av inkomstskatteförslag är en mycket kraftig förstärkning av den kommunala skattebasen. Det är därför rimligt att de medel som regeringen föreslår för bidrag för särskilda insatser i kommuner och landsting istället används för att förstärka den allmänna regionalpolitiken. Därmed ökar också det lokala inflytandet över statens medel och dess användning. minskar därför anslaget 48:2 Särskilda insatser i kommun och landsting med , som motsvarande höjning görs på utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. I enlighet med finansieringsprincipen påverkas anslag 48:1 av de reformer och skattesänkningar som presenteras i budgetförslag. innebär det att anslaget ska minskas med: Komp för ny beräkning av SGI föräldraförs. Komp för ny beräkning av SGI sjukförs. Höjd grundnivå i föräldraförs. Höjt tak i föräldraförsäkringen Komp för nytt system för sjuklöneansvar Komp för ny utformning av a-kassan För att renodla systemen och minska statens detaljstyrning av kommunernas och landstingens ekonomi föreslår att ett antal riktade statsbidrag överförs till 48:1. Till anslag 48:1 tillförs för statligt stöd för utbildning av vuxna från anslag 25:16 samt 1,1 miljard för bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården från anslag 48:5. Vi föreslår vidare att anslaget 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen på förs över till anslag 48:1. Dessutom anslås för en s k skolsatsning. Överföringar till anslag 48:1 Statligt stöd för utbildning av vuxna Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården
mot · GR02Fi271 · 2003-10-07 00:00:00 — Staten som föredöme vid upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om staten som föredöme vid upphandling. Statligt ägda företag borde agera som föredömen när det gäller upphandling av transporter. Statligt ägda företag borde exempelvis i högre grad än precisera sina krav på transportföretagen vad avser kvalitet, miljö och trafiksäkerhet vid upphandling. Det kan till exempel gälla krav på att åkeriföretagen har en utarbetad trafiksäkerhetspolicy. Ett sådant förhållningssätt skulle medverka till att sålla bort oseriösa företag. De statligt ägda företagen får heller inte pressa åkeribranschen så att enskilda åkare tvingas frångå gällande regler och lagstiftning. Till exempel bör inte företag som exempelvis ge någon ersättning för kvantiteter som överstiger den tillåtna lasten eller i övrigt ha en så låg ersättningsnivå att man stimulerar till lagöverträdelser.
mot · GR02Fi272 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kommunala utjämningsskatten. Syftet med skatteutjämningen är att kommuner där människor tjänar mer skall skicka pengar till kommuner där inkomster och löner är lägre. Det är en särskild pålaga för att beskatta landets tillväxtområden där lönerna är högre än i övriga delar av landet. Det blir en extra skatt, förutom att dessa områden redan står för en proportionellt större andel av i stort alla slags skatteinbetalningar till staten. Vissa statliga skatter är dessutom särskilt riktade mot tillväxtområden, såsom fastighetsskatten. I tillväxtområden dit människor flyttar är konkurrensen hårdare. Lönerna blir högre när växande företag och andra verksamheter söker nya medarbetare. blir levnadskostnaderna högre. Särskilt tydligt ökar kostnaden för att bo eftersom det tar att få nya bostäder på plats. Service blir också dyrare och det visar sig bland annat i att den kommunala servicen blir kostsammare både genom högre lönekostnader och utbyggnadsbehov. Om svenska verksamheter skall kunna vara med i den internationella konkurrensen måste nya verksamhetsidéer kunna växa och dra till sig människor. Rörlighet och förändringsvilja hos alla de människor som är beredda att flytta och pröva nytt är basen för tillväxt. Deras kostnader i form av både ansträngningar och pengar blir en investering som gynnar hela landet. Skatteutjämningen blir en extra skatt särskilt riktad mot de som är beredda till förändring och starkt bidrar till att bygga vår ekonomiska tillväxt. Hushåll i tillväxtområden får mindre pengar kvar när skatter och boendekostnader är betalda. Det visar sig att t.ex. många stockholmsfamiljer får mindre pengar kvar. Marginalerna till att kunna göra något extra blir obefintliga för många Stockholmshushåll, medan motsvarande hushåll bosatt på annat håll kan ha över till annat och får ett betydligt större utrymme i hushållsekonomin. Utjämningssystemen tar ingen hänsyn till att kommun- och landstingservice blir betydligt dyrare i tillväxtkommuner. Lönekostnaderna är högre och ovanpå det läggs att utjämningsskatten tas ur de kommunala budgetarna. Den sammanlagda effekten är att invånare t ex i får betydligt mindre för skattepengarna i form av service, vård och omsorg. Alternativet är att invånarna får betydligt sämre service och vård. Detta visar sig när drar ner ytterligare i sjukvården och höjer skatten. Utjämningskatten leder till att tillväxtbyggare kommer i kläm och får mindre pengar kvar efter skatt och boende som vården och omsorgen blir sämre. Systemet med den tillväxtfientliga inkomstutjämningen bör avskaffas.
mot · GR02Fi273 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning beslutar att ändra anslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. Anslag UO2, tkr () ansvarar för den sektorsövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Verksamheten omsluter ca varav ca hälften är avgiftsfinansierat. I samband med behandlingen av betänkandet om en ny statistiklagstiftning ifrågasatte omfattningen av vad som ska ingå i begreppet officiell statistik. anser att SCB:s uppgifter bör begränsas. För att säkerställa efterfrågan är det därför rimligt att eftersträva en ökad grad av avgiftsfinansiering. Mot denna bakgrund minskas anslaget enligt tabellen ovan. () skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. anser att NOU bör sammanföras med och ombildas till en ny myndighet, . Besparingar möjliggörs genom de samordningsfördelar som uppnås. Mot denna bakgrund minskas anslagen enligt tabellen ovan. har enligt regeringen bidragit till att stimulera systematiskt kvalitetsarbete inom statsförvaltningen. anser dock att respektive myndighet skall tillse att kvalitets- och kompetensförsörjningen upprätthålls. Mot denna bakgrund minskas anslagen enligt tabellen ovan. har, enligt regeringen, bidragit till att stimulera systematiskt kvalitetsarbete inom statsförvaltningen. anser dock att respektive myndighet skall tillse att kvalitets- och kompetensförsörjningen upprätthålls. Mot denna bakgrund anser att rådet kan avvecklas.
mot · GR02Fi274 · 2003-10-07 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag enligt uppställning: Regeringens förslag tusental kronor Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården - 1 100 000 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader - 1 600 000 Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun. Avregleringar skapar förutsättningar för kommunerna att effektivisera sin verksamhet. Anslag 48:1 Generella statsbidrag till kommuner och landsting En del av de regler vi föreslår gör att kostnaderna för den kommunala verksamheten kan sänkas. Detta möjliggör något lägre statsbidrag till kommunerna. I enlighet med finansieringsprincipen justerar vi bidragen med hänsyn till våra förslag. Det gäller införandet av den nationella skolpengen och våra skatteförslag. Nettoresultatet för kommunerna blir oförändrat. Anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Vi avslår de särskilda bidragen för kommuner med vikande befolkning. Befolkningsförändringar sker ständigt och detta påverkar givetvis kommunernas ekonomi. Såväl befolkningsökningar som befolkningsminskningar inverkar på de ekonomiska förutsättningarna och är något som samtliga kommuner måste ta hänsyn till. Vi har under utgiftsområde 18 avvisat anslaget till kommunala bostadsbolag. En del av de medel som finns under 48:2 bör kunna används till akuta åtgärder i de kommuner som överinvesterat i bostäder. 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården För att komma till rätta med alla de problem som präglar hälso- och sjukvården föreslår vi en omfattande renovering inom detta område. Dessa förändringar redovisas under utgiftsområde 9. Därmed avvisas detta anslag. 48:6 Statligt utjämningsbidrag till LSS kostnader Vi avvisar förslaget till utjämning av LSS-kostnader. Vi anvisar medel till ökat statligt ansvar för dessa under utgiftsområde 9.
mot · GR02Fi275 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar till anslag 92:3 Riksgäldens provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning i enlighet med vad som anförs i motionen. Under innevarande år bedöms Riksgäldens provisionskostnader bli avsevärt lägre än budgeterat anslag. Anslaget bör därför minskas med en del av skillnaden mellan anslaget och använt belopp. Det innebär en minskning av anslaget med .
mot · GR02Fi276 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över balanskravets effekter. dras kommunerna med en ansträngd ekonomi som innebär svårigheter och man tvingas därmed, för att kunna uppnå sina krav på balans, i många fall att vidta åtgärder som är missgynnande för kommunernas ekonomi och sätter dem i ett sämre läge. Balanskravet har på så vis blivit en börda för kommunerna istället för en vägvisare och en tillväxtmotor. Prioriteringen att få ekonomin i balans i kombination med balanskravet har fått många kommuner att ta kortsiktiga beslut och ibland vidta panik-åtgärder. Balanskravet har också ställt kommunernas revisorer i svåra situationer när det gäller ansvarsfrihetsfrågan. Detta är allvarliga problem som bör tas på största allvar och som behöver ses över. Om kommunerna ska kunna bygga långsiktigt på sin ekonomi och kunna tillfredsställa invånarnas behov måste balanskravets effekter ses över.