mot · GR02A258 · 2003-10-07 00:00:00 — För det andra uppmuntrar det svenska systemet inte till att hemarbetet delas lika. Det finns starka incitament till att kvinnan tar på sig en större del av hemarbetet efter det att första barnet har fötts. Det ligger ett stort godtycke i att den som råkar ha en nära anhörig som, helt lagligt, tar hand om stora delar av hemarbetet, erbjuds helt andra karriärmöjligheter än den som saknar möjlighet till detta. Det är paradoxalt att det finns en så stark motvilja i mot framväxten av en tjänstesektor som handhar de uppgifter som tidigare utförts som obetalt och obeskattat arbete av kvinnor, hemmavarande kvinnor. Utvecklingen av en sådan sektor borde rimligen ses som en jämställdhetsfråga, särskilt om det anses viktigt att kvinnors ekonomiska makt och inflytande ökar. En jämförelse mellan och andra länder och med ger inte något stöd för den framförda tesen att höga skatter och stor offentlig sektor är en avgörande faktor bakom en hög kvinnlig närvaro i marknadssektorn. En hög, och i fallet , t o m betydligt högre kvinnlig närvaro i marknadssektorn, förekommer också i länder med låga skatter och en liten offentlig sektor. Amerikanska kvinnor har inte mindre fritid än svenska kvinnor och amerikanska män gör inte mer hushållsarbete än svenska män. En möjlig förklaring är att en stor hushållsnära tjänstesektor vuxit fram i under det senaste kvartsseklet och att denna avlastar de amerikanska hushållens hemarbete. En god karriärutveckling förutsätter i regel heltidsarbete och hög kontinuitet i förvärvsarbetet. En annan förklaring kan vara att starka incitament gör att ensamstående kvinnor med barn arbetar påtagligt mer i . höga skatter har använts till att bygga upp en stor offentlig sektor där kvinnor erbjudits villkor som gjort det möjligt att kombinera yrkesverksamhet med omfattande hemarbete. Detta har försvagat incitamenten till inbrytningar på manliga domäner. Dessutom har efterfrågan på hushållsrelaterade tjänster minskat. För att kvinnor ska kunna öka sitt yrkesarbete och göra karriär krävs att deras fria tid kan frigöras. Men istället har alltfler uppgifter lagts på den enskilde eftersom den offentliga sektorn sänker sin servicenivå på grund av ett sviktande skatteunderlag. Dessutom rycker den höga skatten på arbete undan förutsättningarna för en snabb tillväxt av den hushållsnära tjänstesektorn. 7 Likheten inför lagen Regeringen hotar med att införa kvotering om inte andelen kvinnor i de börsnoterade bolagens styrelser höjs. Det kanske främsta argumentet för kvotering är att det är absolut nödvändigt att vara könsfixerad för att uppnå jämställdhet. Men en konstgjord könsbalans kan istället dölja och permanenta en reell ojämlikhet. Den statistiska könsbalansen blir ett alibi, som döljer den verkliga situationen. Kvotering måste användas antingen som ett medel till jämställdhet eller som ett mått på jämställdhet. Effekten kan mätas först när åtgärderna upphört. Först då blir könsbalansen ett bevis på jämställdhet. Den strukturella orättvisan som genussystemet utgör innebär inte att kvinnor utgör en värdegemenskap. Kvotering bortser från det faktum att kvinnor också har andra delar i sin identitet än könstillhörighet. Kvinnor kan också vara också partianhängare, katoliker eller specialister inom ett yrke. Man kan därför inte hävda att alla kvinnor har samma erfarenheter enbart därför att de är kvinnor. Kvinnor har liknande, inte samma erfarenheter. Att låta en kvinna vara representerad eller närvara enbart för att hon är kvinna är att nedvärdera hennes övriga kvalitéer. Det märkliga i kvoteringsdebatten är att uppfattningen om att kön är socialt konstruerat ofta kombineras med kvoteringsiver. Kvotering är en åtgärd som hör hemma i den särartsfeministiska skolan, d.v.s. den skola som hävdar att man kan och bör skilja på individer av olika kön, och som utgår från det biologiska könet. Frågan är om de många kvoteringsförespråkare, som menar att kön är någonting socialt konstruerat, inte inser att de i själva verket föreslår en reform som kommer befästa genussystemet. Eller har de helt enkelt givit upp? Kvotering innebär att önskan om könsneutralitet ges upp och institutionaliserar en uppdelning mellan könen, där individer ses främst som representanter för sitt kön. Kvoteringsivern speglar en oförmåga hos regeringen att ta itu med de reella problemen och istället spela på motsättningar. Kvoteringshoten visar hur regeringen på förhand bestämmer vilken lösning som är den rätta, utan att ta hänsyn till och prova andra lösningar. Likhet inför lagen är den enda vägen till verklig jämställdhet. Varken negativ eller positiv särbehandling kan tolereras i jämställdhetens namn. Regeringen har på många sätt misslyckats med att uppnå en verklig jämställdhet. Vårt mål är ett samhälle där alla individer ges likvärdiga möjligheter att förverkliga sina livsprojekt. Ett samhälle där individen sätts i centrum och där könstillhörighet är sekundärt. 8 Våra mål med jämställdhetspolitiken 8.1 Alla människors lika värde Vår självklara utgångspunkt är att varje människa har lika värde och därför ska ha likvärdiga rättigheter, skyldigheter och möjligheter. kämpade kvinnor för att uppnå samma formella medborgerliga rättigheter som män. gäller striden genusstrukturer och det välfärdssystem som hjälper till att reproducera könsmaktsordningen. Frihet från könsroller är grundläggande för jämställdhet och baseras på individens rätt att vara och göra annorlunda är det som kan leda fram och bryta gamla föreställningar om och förväntningar på män och kvinnor. Varje människa har rätt att själv göra sina livsval. Ingen politiker skall få skapa levnadsmönstret för någon enda individ. Politikens uppgift är att skapa möjligheter för det fria valet. Regeringens jämställdhetspolitik har ännu inte lyckats skapa en möjlighet för vare sig kvinnor eller män att välja livsriktning oavsett kön. Varje varelse som föds till kvinna måste fortfarande förhålla sig till kulturellt betingade könsroller. Det är långt kvar varje individ är fri från förväntningarna att uppfylla den roll som han eller hon ska spela. Handlingar bedöms olika beroende på om det är en man eller kvinna som utför dem. Detta kan ingen kvotering i världen råda bot på. Det enda som kan bryta ner föreställningar om hur män och kvinnor förväntas bete sig är en långsiktig attitydförändring. Särlagstiftning skapar segregering och förstärker könsroller. Det enda sättet att komma fram till ett samhälle där män och kvinnor uppfattas som individer främst och där kön är irrelevant, är att alla behandlas lika inför lagen. Frihet ger jämställdhet. En fungerande jämställdhetspolitik förutsätter att både män och kvinnor är självständiga. Den kanske viktigaste formen av oberoende är att kunna leva på sin lön. Utan ekonomiskt oberoende kan vi inte uppnå ett jämställt samhälle. Med ekonomiskt oberoende menar vi oberoende från stat, make eller andra institutionella förhållanden som traditionellt sett beslutat över enskilda människors ekonomiska situation. Skatterna har tagit positionen som hushållens största utgift. De höga skatterna slår särskilt hårt mot kvinnor som är låginkomsttagare i större utsträckning än män. Av de ensamstående mammorna kan en tredjedel inte klara av att försörja familjen utan socialbidrag. Kvinnor är också i majoritet bland dem som söker skuldrådgivning. Många av dessa är ensamstående mammor med inkomster som understiger . Vi vill genomföra en skattereform som ger ensamstående och lågavlönade kvinnor inflytande över sin ekonomi. Vi vill införa ett grundavdrag på . Detta skulle minska rundgången av skatter och bidrag med därtill hörande tröskeleffekter. Att kunna kontrollera sin ekonomiska situation, att ha möjlighet att spara och att ta ledigt, innebär frihet. Det finns flera exempel på hur det svenska skattessystemet sätter käppar i hjulet för kvinnors självbestämmande. Det är svårt nog att starta eget företag, utan att dessutom drabbas av krångliga utdelningsregler. Beskattningen av en företagsledares familjmedlemmar för deras ersättning från bolaget följer särskilda regler. Make/maka beskattas för marknadsmässig ersättning. Barn som arbetar i företaget beskattas hos den av makarna som har den högsta inkomsten. Det är direkt diskriminerande att betrakta make eller maka som bihang till företagsledaren. De särskilda fåmansföretagsreglerna bör avskaffas. Vi vill avskaffa sambeskattningen av förmögenhet. Makar är skilda individer och skall beskattas som sådana. Vi vill att familjestödet inom välfärdsmodellen ses över. Bidragssystemen motverkar varandra vilket gör att familjestödet i sin helhet motverkas. Systemproblemet leder till fattigdoms- och arbetslöshetsfällor. Dagens kvinnor vägrar att välja mellan karriär och familj. Deras strävan är riktig. Ingen yttre omständighet ska kunna begränsa individens livsprojekt. Föräldraskap och familjeliv måste gå att kombinera och fås att fungera mycket bättre än vad det gör . Förändrade attityder och flexibla lösningar är vägen fram. När föräldrar kommer hem från arbetet vill de kunna umgås med barn och partner. Efterfrågan på hushållstjänster är stor hos barnfamiljer bland alla inkomstkategorier. kan bara höginkomsttagare köpa hemhjälp, lagligt. Med vårt förslag på skattereduktion på hemnära tjänster kan fler köpa sig den hjälp de behöver. Detta ger kvinnor möjligheten att flytta fram sina positioner inom marknadssektorn. Vi vill införa en skattereduktion på för privatpersoners betalning av arbetskraftskostnaden inom hushållsnära tjänster, . Den ska omfatta hushållstjänster, privat barnomsorg, tvätt av kläder, tjänster för underhåll, reparation och förbättring av bostaden. Detta skulle motsvara exempelvis 10 timmars städhjälp . Det är en reform som ger frihet. 8.4 Frihet på arbetsmarknaden Problem med diskriminering gentemot kvinnor förekommer både inom privat och offentlig sektor. Kvinnor tjänar mindre och har inte likvärdiga möjligheter. Men jämställdhetslagen har inte åstadkommit märkbara förändringar. Jämställdhetslagen kommer alltid att vara tandlös när den tillämpas av arbetsmarknadens parter. Det som behövs är en sammanhållen antidiskrimineringslagstiftning. Vi vill skapa en tydlig, sammanhållen och enhetlig lagstiftning gällande diskriminering. I likhet med ett antal remissinstanser förordar vi att en enda lag med förbud mot diskriminering inom alla samhällsområden är det mest ändamålsenliga och fruktbara . Vi anser att all diskriminering kan och skall behandlas på samma sätt av lagstiftaren. Det finns inget hållbart motiv att dela upp lagstiftning gällande diskriminering i olika kategorier och därmed märka ut människor beroende på av vilket skäl de blivit diskriminerade. All diskriminering oavsett motiv är lika avskyvärd. Vi förordar att en sammanhållen, tydlig och enhetlig lagstiftning gällande diskriminering genomförs så snart det är praktiskt möjligt. Det sänder en tydlig signal till alla berörda att all diskriminering oavsett om det handlar om kön, ras, religion, ålder, funktionshinder eller sexuell läggning ses som lika allvarlig från lagstiftarens sida. Vi föreslår att de fyra ombudsmännen slås samman till en gemensam myndighet. Den nya myndigheten ska fortsättningsvis ha i uppdrag att utöva tillsyn över diskriminering i arbetslivet. Vi förordar att specialdomstolar och partssammansatta domstolar inte bör förekomma inom svenskt rättsväsende. Vi föreslår att Arbetsdomstolen läggs ned och att domstolens uppgifter överförs till det allmänna domstolsväsendet. Att kvinnor i stor utsträckning dessutom i och med sina yrken är hänvisade till den offentliga sektorn gör att de saknar tillgång till en fri arbetsmarknad. Den offentliga sektorn och bristen på alternativa arbetsgivare har blivit en kvinnofälla. Lönerna är låga, arbetet är tungt och ansvaret för hemmet kvarstår i många fall. Det system som var tänkt att underlätta för kvinnor bidrar paradoxalt nog till att hämma kvinnors möjligheter på en fri arbetsmarknad. I flera personalundersökningar få de privata alternativen högre betyg än de offentliga. Det gäller allt från kvaliteten till hur bra personalen trivs. Det är mer givande att arbeta för en privat arbetsgivare, man arbetar mer effektivt, har större ansvar och inflytande, bättre ledarskap och framför allt mer flexibla lösningar gällande arbetstiden. Vi vill att det ska vara möjligt att starta och driva egna företag inom vård och omsorg, samt att sjukhus och vårdinrättningar ska kunna drivas av privata bolag. sjukvårdsmonopol måste bort för att öppna upp arbetsmarknaden för dem som arbetar inom den offentliga sektorn. En sådan reform skull gynna både kvinnor och män och skapa frihet på en verklig flexibel arbetsmarknad. Attitydförändringar kräver synliggörande av kvinnor och goda exempel. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning om effekterna av den egna arbetsplanen för jämställdhet inom den offentliga förvaltningen. 8.5 Frihet för familjen en flexibel barnomsorg Valfriheten är lika viktig i familjelivet som på arbetsmarknaden. Brist på mångfald och valfrihet gör att den svenska barnomsorgen inte svarar upp mot kraven som ställs i det moderna arbetslivet. I och med kunskapssamhällets framväxt blir behovet av valfrihet ännu större. När projektarbete som sköts hemifrån varvas med deltidsarbete i närheten eller när heltidsarbetet kräver långa resor ställs höga krav på en flexibel barnomsorg. Det är än viktigare att kunna välja olika former av barnomsorg vid olika tider i livet. Det finns ingen entydig bästa lösning för alla föräldrar och barn. Den bästa jämställdhetsreformen är den som ger mammor och pappor möjlighet att ordna sin tillvaro efter vad de anser passar dem bäst. Frihet ger jämställdhet. Varierande önskemål och behov ställer stora krav på de tjänster som hjälper barnen att utvecklas och ger föräldrarna möjlighet att kombinera yrkesliv med föräldraskap, utan att känna att de slits itu. Vad som behövs är en mångfald av olika alternativ, inte politiskt dirigerade enhetslösningar. 8.6 En kulturell förändring Alla människors lika värde är grunden för ett demokratiskt samhälle. Det är hos oss själva som synen på våra medmänniskor grundas. Oavsett vad den bristande synen på kvinnor beror på så måste det klargöras att detta inte är acceptabelt. När kvinnor förolämpas, diskrimineras, inte ges inflytande eller stympas och misshandlas måste samhället reagera. Den straffrättsliga lagstiftningen är ett medel att tillförsäkra alla människor, kvinnor som män, en rätt till frihet och frid. Den öppna diskussionen om etik och moral är lika viktig. På så sätt kan vi få den långsiktiga attitydförändring som kommer att ge varje människa möjlighet att forma sitt eget liv.