ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub355 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys av situationen för svenska elever utomlands. Språket är det viktigaste verktyget för människan att behålla sin identitet och kultur. Genom sitt modersmål lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning, . Det kostar många för att alla invandrarbarn skall få denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen istället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar lever och studerar utomlands. Dessa har fått minskade anslag för sin undervisning i svenska vilket kommer att leda till ökade avstånd mellan dessa utlandssvenskar och deras hemland. Jag anser att det är lika viktigt att satsa på de svenska barnens svenskundervisning utomlands som det är att satsa på invandrarbarnens hemspråksundervisning i . Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sitt modersmål är en viktig grundtrygghet som alla människor har rätt till. Mot bakgrund av detta är det rimligt att analysera vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GR02Ub357 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat elevengagemang för bättre studiero och arbetsmiljö i skolan. För att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen i skolan och få viktiga kunskaper för livet är en god arbetsmiljö avgörande. Trots detta kommer ständiga rapporter om bristande arbetsmiljö och dålig studiero i skolan. Störande moment som mobiltelefoner under lektionstid är ett exempel på detta. Ett sätt att komma tillrätta med detta är ett ökat elevinflytande. Enligt skollagen har alla som arbetar i skolan ett ansvar för att verka för demokratiska arbetsformer. Skolan ska i linje med detta sträva efter att alla elever successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning, arbetsmiljö och det inre arbetet i skolan. För och motsvarande skolformer ska omfattningen och utformningen av elevernas inflytande över sin utbildning anpassas efter deras ålder och mognad och för den obligatoriska särskolan, även efter deras förutsättningar i övrigt. Eleverna i respektive klass eller undervisningsgrupp ska ges tillfälle under skoltid att tillsammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska det dessutom i varje klass finnas klassråd som ska behandla frågor av gemensamt intresse för klassens elever. Den närmare utformningen av elevinflytande ska anges i arbetsplanen. Det finns all anledning att vidta åtgärder för en bättre arbetsmiljö i skolan. Att få med eleverna i arbetet för en bättre studiero genom ökat elevinflytande är en bra metod. Elever själva både kan och måste få ta ett större ansvar på sin arbetsplats. De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig ska omfatta alla elever.
mot · GR02Ub359 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att genusperspektivet blir obligatoriskt i läkarutbildningen. Män och kvinnor är olika. De kan reagera helt olika på samma sjukdomar och samma behandlingar. Ett exempel är att när män har ont stiger blodtrycket men när kvinnor har ont slår hjärtat snabbare. Ändå är det bara blodtrycksmanchetten som kommer fram när läkarna ska bedöma hur mycket smärtlindring som behöver sättas in. En stor del av läkemedelsindustrin har undvikit att ta med kvinnor i sina studier. Det har ansetts svårt att forska på kvinnors sjukdomar, det finns så många hormoner som kan trassla till det är en utbredd ursäkt. Vi vet att för läkemedel som är godkända saknas ofta uppgifter om kvinnors reaktioner. Det är viktigt observandum med tanke på att kvinnor oftare får fler biverkningar än män. Kurslitteraturen på läkarutbildningen utgår vanligen från den biologiskt manliga . Den vanligaste undervisningspatienten som beskrivs är oftast en man som väger . kan nya läkare utbildas som saknar tillräcklig kunskap om kvinnors hjärt-kärlsjukdomar och övriga köns/genusaspekter på kropp, hälsa och sjukdom. Vid den medicinska fakulteten i har man beslutat att samtliga utbildningar vid medicin och odontologiska fakulteten ska kvalitetssäkras ur ett genusperspektiv. Även är i startgroparna för en liknande satsning. Men vi anser att det också behöver hända något på de andra medicinska fakulteterna. Det måste finnas centrala mål för läkarutbildningen som gör det obligatoriskt för alla blivande läkare att inhämta kvalitativt lika kunskaper om kvinnor och män. Om läkarutbildningen inte obligatoriskt behandlar kön/genusperspektivet så kommer det även att vara slumpen som avgör om den läkare som kvinnor möter har tillräcklig kunskap om kvinnors sjukdomar, hälsa och livsvillkor. Och förskrivningen av antidepressiva, lugnande medel och sömntabletter kommer med stor sannolikhet att fortsätta att öka.
mot · GR02Ub361 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förebygga uppkomsten av tinnitus bland elever och personal i skolan. Tinnitus betyder att man ständigt hör pipande, dånande eller brusande ljud i örat. En undersökning av patienter på hörselvården vid i visar att var fjärde patient med svår tinnitus var lärare. Detta är en orimligt hög siffra. i fann vid egna ljudmätningar att ljudvärdena översteg alla normer och att ljudet ibland nådde direkt skadliga nivåer. Ytterligare en undersökning från bland närmare tusen sjuåringar i visade att av barnen med normal hörsel upplevde tinnitus. professor i hörselvård vid menade i samband med att undersökningen presenterades att en jobbig arbetsmiljö och stress var några av förklaringarna till de höga talen av tinnitus bland lärare. Ljudnivån, stressen och den rent fysiska arbetsmiljön kan knappt anses ha förbättrats sedan undersökningen presenterades . Kunskapen om hur man förebygger tinnitus är bland rektorer, övriga chefer och bland ansvariga politiker inom kommunerna liten. Det gäller hur den fysiska arbetsmiljön är utformad, hur man väljer att organisera den enskilda individens arbete och hur aktivt rehabiliteringsarbete då någon drabbats av tinnitus ska utformas. Kunskaperna om hur man i samband med nybyggnad eller renovering av befintliga skollokaler skapar en mindre bullrig miljö tas inte heller till vara. För såväl elever som personal är det ur arbetsmiljösynpunkt och hälsosynpunkt av stor vikt att det bedrivs ett förebyggande arbete mot tinnitus och att det finns en god beredskap för effektiva rehabiliteringsåtgärder då någon på en skola eller förskola diagnostiserats för tinnitus. Ansvarig för statens tillsyn av arbetsmiljön är . Regeringen bör i sitt regleringsbrev till uppdra åt verket att intensifiera arbetet för att förebygga tinnitus inom skolor och förskolor samt att vidta åtgärder som främjar rehabilitering av personer som drabbats av tinnitus. har till uppgift att genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn genomföra kvalitetskontroller och garantera en nationell likvärdighet inom det svenska skolväsendet. Förekomsten av tinnitus på svenska skolor och de faktorer som orsakar tinnitus går ut över kvaliteten på undervisningen. Regeringen bör därför i sitt regleringsbrev till ge likartade instruktioner som till .
mot · GR02Ub362 · 2003-10-07 00:00:00 — Forum för nationella minoriteter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till Forum för nationella minoriteter i (NAMIS) vid . trädde ratificering av två Europarådskonventioner om minoritetsspråk i kraft. Därmed erkänner fem nationella minoriteter och minoritetsspråk: judar/jiddisch, romer/, samer/samiska, sverigefinnar/finska och tornedalingar/meänkieli. Genom denna ratificering har också åtagit sig att bidra till kunskapsproduktionen om dessa minoriteter. Detta bör säkerställas genom en bred forskning i olika minoritetsfrågor från ett brett ämnesperspektiv med tonvikt på kultur- och språkfrågor. En sådan verksamhet behöver kontinuitet och framförhållning i planeringen varför inriktning och mål tydligt måste fastställas samt resurser finnas tillgängliga på en kontinuerlig basis. vid utgör en naturlig bas för forskning och undervisning om dessa frågor, och i synnerhet inom ramen för Forum för nationella minoriteter i (NAMIS) som organiserats vid enheten. Verksamheten inom NAMIS är emellertid ej permanentad utan har drivits på tillfällig projektbasis. Om åtaganden för de nationella minoriteterna skall kunna uppfyllas på en ambitionsnivå som innebär att forskning och kunskapsproduktion inom detta område ges en möjlighet till kontinuitet och framförhållning, bör verksamheten inom NAMIS permanentas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02Ub363 · 2003-10-07 00:00:00 — Högre utbildning och minoritetsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till högre utbildning på minoritetsspråk. Utan sina nationella minoriteter och minoritetsspråk skulle vara ett fattigare land. De språk som erkänns som minoritetsspråk i är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. Det är viktigt att dessa språk får stöd från samhället för att hållas levande. Små språk är ständigt hotade. Historiskt sett är det många språk som har försvunnit. Som exempel brukar tas etruskiska, gotiska och latin. När ett språk försvinner sker det som regel genom att minoriteten övergår till majoritetens språk, detta är också något som sker med allt större hastighet. Språkforskarna anser att ett stort antal av världens omkring 6 000 språk är hotade. Risken är att bara språk med någon form av officiell maktstatus eller språk som talas av minst hundratusen har en möjlighet att överleva. Om detta skulle visa sig vara sant, skulle det innebära att enbart sverigefinskan skulle kunna överleva av egen kraft och med hjälp av de åtgärder som vidtagits för minoritetsspråken i . Detta är givetvis inte tillfredsställande. De nationella minoritetsspråken i talas, med undantag för sverigefinska, av grupper på långt under 100 000. För att hålla de små språken och kulturerna vid liv krävs det därför särskilda insatser inom många områden som litteratur, teater, musik, radio- och TV-produktion, film, undervisning, forskning och utveckling av språket m.m. Detta är också exempel på områden där minoritetsspråken får olika former av stöd i . Undervisningssystemet är emellertid ryggraden i varje språklig minoritetsgrupps överlevnad. Grundläggande är naturligtvis att undervisning kan ges på minoritetsspråken i alla stadier av det obligatoriska utbildningssystemet, samt att det finns tillgång till lärare och moderna läromedel och lexikon på minoritetsspråken. Att kunna ge högre utbildning på gymnasie- och högskolenivå på minoritetsspråken är emellertid i många fall ogörligt ens på nationell nivå. Tillräckligt antal elever samt brist på lärare och läromedel är bara några hinder för detta. Att kunna få högre utbildning på minoritetsspråken är trots detta viktigt för individens identitet, utveckling av minoritetsspråken samt för ett större erkännande och status för språket i det omgivande samhället. Om inte utbildning på minoritetsspråket kan ges i bör därför ett särskilt stöd ges till dem som vill söka denna utbildning i andra länder. Flera av minoritetsspråk har en betydligt starkare ställning i många andra länder med tillgång till högre utbildning på språket än vad som är möjligt att tillskapa i . Stödet bör utformas som ett utökat studiebidrag som skall kunna sökas hos CSN. Bidragets storlek skall kunna anpassas till att täcka de särskilda merkostnader som uppstår i samband med studierna i annat land. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02Ub364 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillräcklig tid i utbildning och vidareutbildning i bemötandefrågor för personal som möter människor i myndighetsutövning. Alltför ofta upplever människor som kommer i kontakt med myndigheter sig illa bemötta och blir ledsna och kränkta. Trots att det inte var avsiktligt kan myndighetspersoner genom ett felaktigt uppträdande såra människor och förhindra att den enskilde får sin rätt mot myndigheten. Många personer som har en myndighetsfunktion tänker inte på att den som söker dem i deras tjänsteutövning känner sig i direkt underläge. Det kan gälla socialsekreterare, poliser, kronofogdar, lärare eller läkare, listan kan göras lång. Man känner kanske inte alls att man har något överläge och blir irriterad över okunnighet eller tjatighet hos den som kommer med frågor. Människor upplever att myndighetspersonen har hela deras liv i sin hand och att personen i fråga är både kall och avståndstagande. Detta är ett problem i samhället men det går att göra något åt det. Framför allt i utbildningen i alla yrken som kommer att ha med människor att göra. Ett sätt är att i rollspel sätta sig i klientens/den sökandes situation. Ett annat att i diskussioner med en handledare sätta sig i den hjälpsökandes ställe. Ett professionellt förhållningssätt till dem man som myndighetsperson möter är att känna empati men att inte ta den hjälpsökandes problem på sig. Man ska få den man möter att känna sig respekterad och som en fullvärdig medborgare oavsett vem personen är och i vilket syfte han/hon sökt upp myndigheten. För att uppnå detta är det viktigt att det avsätts tid i både grundutbildning och vidareutbildning av personal som möter människor i olika funktioner så att bemötandefrågor blir tillräckligt behandlade och så att bemötandet blir ännu bättre än vad det är . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub370 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa WHO:s stödmaterial för självmordsprevention i skolornas antimobbningsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa Prevention av psykisk ohälsa och självmordsförebyggande åtgärder som ett högskoleämne. Självmord och självmordsförsök utgör ett stort folkhälsoproblem och dessa beteenden finns även hos barn och ungdomar. Även om självmord bland de yngre står för en relativt liten del av den totala dödligheten i så bidrar dessa dödsfall till ett mycket stort antal förlorade levnadsår och ett oerhört lidande för anhöriga och närstående. Mot bakgrund av tidigare beslut att omsätta WHO:s stödmaterial för självmordsprevention i skolor till svenska förhållanden har Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) i en studie kartlagt i vilken mån det förekommer några självmordspreventiva åtgärder i svenska högstadie- och gymnasieskolor. Undersökningsresultaten visar att beredskapen i svenska skolor är låg vad gäller att upptäcka och hjälpa elever som befinner sig i allvarlig psykisk och social nöd och därmed riskerar att utföra självmordshandlingar. En annan studie genomförd vid NASP visar tydligt elevers sårbarhet och behov av stöd och hjälp. Bland annat finns ett tydligt samband mellan mobbning under grundskoleåren och självmordsförsök under gymnasieåren. Den utsatthet som en mobbad elev befinner sig i sätter djupa spår hos den unge, och dennes omgivning, som utan hjälp inte orkar med att hantera sin livssituation. NASP har utarbetat två självmordspreventiva program vilka båda har visat sig ha en positiv inverkan på elever. Programmet Mentalt förebyggande hälsovård har prövats i olika skolor och jämförts med skolor som inte fått tillgång till detta program. Suicidrisken och suicidala handlingar har tydligt minskat i de skolor som har genomfört detta program. Genom att öka medvetenheten om hur elevers sårbarhet kan påverka inlärningen i negativ riktning kan behovet av hjälp senare i livet minskas.
mot · GR02Ub372 · 2003-10-07 00:00:00 — Fysisk aktivitet och kreativt skapande i skolarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fysisk aktivitet och kreativt skapande i skolarbetet. Det är viktigt att barn får använda alla sinnen för att utvecklas. Att fysisk aktivitet är viktig för barnets skolresultat vittnar många undersökningar om. Även det kreativa och skapande arbetet bidrar till att öka koncentrationen. Många elever undviker både idrotts- och slöjdlektionerna. Det kan ha många olika orsaker, men bottnar ofta i en osäkerhet. Dessutom bidrar datorer och andra tekniska medel för fritidssysselsättning till stillasittande och ensidiga aktiviteter. Därför är det viktigt att skolan får med dessa elever på andra sätt i både fysisk aktivitet och i kreativt och skapande arbete. Fysisk aktivitet behöver inte bara betyda bollsporter. Skapande verksamhet måste inte vara förlagd i slöjd- eller bildlokalen. Istället bör dessa två inslag finnas med som en naturlig del i det övriga skolarbetet. En lektion i naturkunskap kan till exempel förläggas i skogen i kombination med en promenad. Att använda händerna kan också vara en del av ett annat ämne och på så sätt få en större innebörd. Både fysisk aktivitet och kreativt skapande med händerna är friskvård för hjärnan. Därför är det viktigt att arbeta för att dessa inslag ska bli en naturlig del av elevens skolgång.
mot · GR02Ub373 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livslångt lärande. Enligt alla rapporter som kommit så är det för få som arbetar och nog mycket. Vi går i pension för tidigt för att kunna försörja en allt äldre befolkning och en ungdomsgrupp som studerar allt längre. Livslångt lärande var ett uttryck som myntades för och som blivit vedertaget för de allra flesta. Enligt olika kartläggningar så framgår det också att stora yrkesgrupper såsom lärare och socionomer försvinner från arbetsmarknaden via pensionsavgångar , yrkesgrupper som det finns behov av framöver. När det nu diskuteras om att höja pensionsåldern så borde möjligheterna att studera för dem som är lite äldre och vill skaffa en ny yrkeskarriär stimuleras. Därför bör åldersgränsen för att kunna söka studiemedel/lån ses över.
mot · GR02Ub374 · 2003-10-07 00:00:00 — Riksrekryterande gymnasieutbildningar och fristående gymnasieskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksrekryterande gymnasieutbildningar och fristående gymnasieskolor. Nuvarande regelverk beträffande s.k. riksintag till gymnasieskolans nationella program innebär att kommunerna är skyldiga att tillåta elever som väljer ett sådant utbildningsprogram att genomföra utbildningen. Det är också hemkommunens skyldighet att svara för de kostnader som utbildningen innebär. Kostnaderna för utbildning på ett nationellt gymnasieprogram ligger i intervallet 70.000250.000 kronor per läsår. För kommuner i ett svårt ekonomiskt läge innebär dessa kostnader en besvärande ekonomisk belastning. Problemet ligger inte minst i ekonomisk planering för gymnasial utbildning med hög kvalitet i hemkommunen. De ekonomiska konsekvenserna av riksintagna elever i gymnasieskolan blir inte kända förrän det år utbildningen börjar. Detta innebär att effekterna av detta inte är kända när den kommunala budgeten för utbildning skall fastställas. Besluten om riksrekrytering till nationella gymnasieprogram fattas av statliga myndigheter medan de ekonomiska konsekvenserna drabbar kommunerna. På samma sätt som beträffande riksrekrytering innebär framväxandet av fristående gymnasieskolor en ekonomisk belastning för kommunerna. I realiteten gäller samma regelverk vad gäller dessa gymnasieutbildningar som för riksrekryterande utbildningar med den skillnaden att kommunerna är skyldiga att ta ekonomiskt ansvar för elever som söker sig till dessa skolor oavsett om det valda nationella programmet finns i hemkommunen eller inte. Problemet för kommunerna är att kostnaden för elever på riksrekryterande utbildningar och i fristående gymnasieskolor inte kan balanseras med motsvarande kostnadssänkningar för den egna gymnasieskolan. Den ovan beskrivna verkligheten för gymnasieutbildningen i kommuner med svag ekonomi innebär på en utarmning kvalitetsmässigt av verksamheten. Därför är det angeläget att regelverket kring dessa utbildningar ses över.
mot · GR02Ub376 · 2003-10-07 00:00:00 — Kurser i kvinno- och migrationshistoria tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kurser i kvinno- och migrationshistoria. Historieskrivningen och historieundervisningen har återspeglat maktförhållanden i samhället. Kvinnor och migranter tillhör de grupper i samhället som länge varit osynliga i historien. Människorna har vandrat och orsakerna har varit många: nyfikenhet, krig, hunger, etniska och religiösa motsättningar. emigrerade drygt en miljon svenskar till , som det bor drygt en miljon människor som flyttat till . Dessa människor har haft ett betydande inflytande på respektive samhällen. Kvinnorna fyllde de mest centrala samhällsfunktioner och arbetsuppgifter under århundraden utan att ha makt i samhället. Kvinno- och migrationshistoria handlar om deras insatser i samhällsutvecklingen och deras makt, eller närmare bestämt maktlöshet, i samhället. I kursplanen för ämnet historia anges att ämnet skall stimulera till reflektion över mänskligt tänkande och handlande och över företeelser i samhället, att stärka beredskapen att överblicka den egna och andras livssituation, att öka tryggheten i den egna identiteten samt att ge kunskaper om hur vårt samhälle är baserat på etnisk och kulturell mångfald. Enligt 2 kap. 14 § gymnasieförordningen (1992:394) får styrelsen för gymnasieutbildningen inrätta lokala kurser. En sådan lokal kurs kan förekomma på nationella, specialutformade och individuella program. En lokal kurs skall ge kunskaper i ett eller flera ämnen inom ett bestämt kunskapsområde och svara mot sådana behov som inte kan tillgodoses genom en nationellt fastställd kursplan. Enligt uppgift från skall varken någon kommun eller annan skolhuvudman ha använt sig av denna möjlighet för att inrätta en lokal kurs i kvinno- eller migrationshistoria. Det har blivit betydligt bättre med historieforskningen och historieskrivningen om kvinnor och migranter, men tyvärr återspeglas det inte i skolundervisningen. Med tanke på de negativa tendenser som finns på vissa skolor i förhållande till unga flickor och invandrare måste undervisningen i kvinno- och migrationshistoria förbättras väsentligt. Det förflutna påverkar människans tänkande och handlande i nutiden.
mot · GR02Ub377 · 2003-10-07 00:00:00 — Det är helt i överensstämmelse med ett antal internationella konventioner som skrivit under och som tillförsäkrar föräldrarna rätten till inflytande över sina barns undervisning. Det gäller till exempel , som är svensk lag, och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Alla skall således, oberoende av föräldrarnas ekonomiska standard, eget handikapp eller andra särskilda behov, kunna välja en fristående skola. De fristående skolor som motsvarar specialskolan är en viktig del i den mångfald som eftersträvas av . Normalt är tillstånds- och tillsynsmyndighet för de fristående skolorna men regeringen har beslutat att styrelsen för en gemensam ny myndighet för specialskolorna skall vara tillståndsmyndighet för fristående skolor för funktionshindrade. Detta är ytterligare ett exempel på en helt oförklarlig särbehandling av de funktionshindrade. anser att bör vara tillstånds- och tillsynsmyndighet för alla fristående skolor, men självklart i samråd med specialskolemyndigheten.