ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N204 · 2003-10-07 00:00:00 — Det s.k. tankeförbudet i lagen om kärnteknisk verksamhet beslutar att upphäva 6 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. beslöt att i kärntekniklagen införa en bestämmelse (6 §) som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Den som bryter mot denna bestämmelse kan straffas med fängelse, med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från flera utgångspunkter allt sedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning. Det är minst sagt besynnerligt att använda en lagtext i syfte att göra allmänna, politiska markeringar. Tankeförbudet har också en hämmande effekt på den akademiska friheten. Så sent som gjorde 102 svenska professorer och andra framstående forskare från, så gott som samtliga, landets universitet och högskolor ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Från forskarhåll har också hävdats att lagen får skadliga effekter bl.a. genom att försvåra forskning kring hur man kan utvinna ytterligare energi ur kärnavfall, en forskning som med framgång pågår i bl.a. . Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det överhuvudtaget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare skall inte behöva stå bredvid och passivt betrakta denna utveckling, som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiska förutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnkraftsområdet. Detta behövs inte minst då avveckling av kärnkraftverken och ett säkert omhändertagande av avfallet blir aktuellt. Även nya upparbetningsmetoder för att utvinna energi ur förbrukat avfall förhindras genom tankeförbudet. En bidragande orsak till att förslagen om att avskaffa paragrafen har avvisats är att frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land. Något sådant samband föreligger emellertid inte, vilket bl.a. framgår av att t.o.m. i instämde i att tankeförbudet utgör en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven. Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sitt betänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade att paragrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i en utpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen.
mot · GR02N205 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanslagning av till en ny myndighet med namnet . Såväl som har till uppgift att tillvarata intressen hos de människor och företag som uppträder som kunder på en marknad. Bägge sysslar med utformningen av ramverket kring marknaderna där kunder och företag opererar. Båda myndigheterna sysselsätter sig med konsumentfrågor av skiftande slag, som reklam och avtalsvillkor. Båda har också som huvudmål att ta tillvara de möjligheter som en fri och välfungerande marknad ger. Det var därför beklagligt att regeringens konkurrenspolitiska proposition Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald (prop. 1999/2000:140) inte förordade en samordning av dessa myndigheter till en gemensam organisation. De två myndigheternas egna beskrivningar av sina verksamheter visar nämligen hur nära dessa egentligen ligger varandra. På skriver man om en förbättrad konkurrens: För konsumenterna betyder detta tillgång till ett brett utbud av ständigt förbättrade varor och tjänster med god kvalitet till rimliga priser. ([]) Omvänt skriver i sin handlingsplan: Konsumenternas möjlighet att påverka utbudet av tjänster har stärkts när möjligheten att välja mellan fler leverantörer, t.ex. på el- och teleområdena, har ökat. Men den ökade valmöjligheten ställer också nya krav på konsumenterna och därmed på konsumentpolitiken. (.PDF ([]) Det är mot denna bakgrund märkligt att vi har en uppdelning mellan dessa två myndigheter på ett sådant sätt att man nästan kan ana en ambition att skapa en rivalitet dem emellan. En myndighet som ägnar sig åt att bekämpa kartellbildningar och konkurrensbegränsningar borde med fördel kunna kombineras med en som slår vakt om behovet av information till konsumenterna kring exakt samma problematik. Förekomsten av två myndigheter innebär dubbelarbete av onödig natur. Mot bakgrund av de vinster i samordning som skulle uppstå bör därför de två sammanföras till en ny myndighet, förslagsvis benämnd .
mot · GR02N206 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återförande av pengar från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där vattenkraften produceras. Vattenkraftskommuner bär upp den svenska välfärden. av vattenkraften kommer från skogslänen, däribland och . Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion som till stor del bär upp välfärden i landet. Regeringen och riksdagsmajoriteten har tyvärr visat sig kallsinniga när det gäller den länge diskuterade frågan om att återföra en del av vad vattenkraften genererar till de kommuner och regioner där denna produceras. Inte ens en utredning är de beredda att ställa sig bakom. I stort sett alla vattenkraftskommuner har sviktande befolkningsunderlag, otillfredsställande arbetsmarknad och därmed ett skatteunderlag som gör den kommunala ekonomin svag. Att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sedan till en del återföras i form av s k regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i själva verket är så att vattenkraftsproducerande kommuner i stället bidrar till välfärden i landet. I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Det verkar råda enighet om att vattenkraftsproducerande kommuner har rätt till återbäring, en återbäring som genom skatteintäkter är ägnade å tillbakeföre en del av verdiskapingen till distriktene. I de svenska skogslänen finns en förening, Föreningen , som 45 kommuner är medlemmar i. Dessa kommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. Det är hög tid att staten går dem till mötes. Vi anser att regeringen ska utreda och lägga förslag på ett återbäringssystem i , med utgångspunkt från det system som fungerat i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02N208 · 2003-10-07 00:00:00 — Konkurrens mellan privat och offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen skyndsamt framlägger förslag till beslut om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Regeringen pratar mycket om bristen på konkurrens. Detta gäller då uteslutande konkurrens på den privata markanden. Jag är en varm förespråkare för sund konkurrens för att förbättra och utveckla utbudet av varor och tjänster. Konkurrens är ett överlägset sätt att pressa priser till konsumenternas/medborgarnas glädje. När det gäller konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor är tystnaden öronbedövande från regeringen. Trots förslag från och i en remissbehandlad departementspromemoria har regeringen inte varit beredd att skrida till handling. Regeringen anser att detta område bör utredas vidare och hänvisar bland annat till att ett kommande förslag skall ha uppslutning från både offentlig och privat sektor. Att man ställer sådan enighet som villkor för regeringsförslag är inget jag lagt märke till tidigare. Jag anser därför att regeringen skall lägga fram förslag i enlighet med den remissbehandlade departementspromemorian.
mot · GR02N209 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförenklingar för det svenska nyföretagandet i syfte att skapa bättre villkor för entreprenörer i . Det svenska nyföretagandet går kräftgång och minskar. Svenska folkets förmåga och lust att skapa något ofta, ur ingenting, är förhoppningsvis obruten, men administrativa hinder och brist på positiva incitament har lagt en mörk skugga över denna ödesfråga för framtid. I en nyligen publicerad undersökning gjord av Global Entrepreneurship Monitor (Gem) där entreprenöriella aktiviteter jämförs i 37 länder hamnar först på 31:a plats. Detta placerar sist bland de nordiska länderna. I har den entreprenöriella aktiviteten minskat kraftigt. är inte ensamt om denna minskning, men tillhör de länder som minskat mest. Nyföretagandet minskar över hela landet inte minst i traditionellt starka företagarbygder. krävs krafttag för att åstadkomma rimliga villkor för nyföretagande. Regeringen har tidigare genom aviserat borttagande av regler och förenkling av regler. Det praktiska resultatet är mycket nedslående. Regeringen har genom en av sina företrädare utlovat att det skall bli enklare, viktigare och roligare att vara småföretagare. ökar antalet regler som berör företagandet snabbare än andra regler och kostnaderna för småföretagen för att hantera myndighetskontakter och olika former av redovisning har ökat snabbt. Enligt en undersökning som Statskontoret publicerade 1999 finns det 75 myndigheter som samlar in uppgifter från företag där man använder 1 150 olika blankettyper. Enligt en rapport från ger svenska företag myndigheterna låga betyg när det gäller att samråda. I en internationell jämförelse ligger nära bottenläget. Enligt en undersökning som gjorde är kostnaderna för att administrera regelverket inom skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena betydande: per anställd och år för företag med mellan 1 och 19 anställda och anställd för företag med mellan 50 och 500 anställda krävs praktiska förslag som förenklar regelsystem och skapar positiva incitament för de människor som vi alla är så beroende av, entreprenörer och innovatörer som ofta skapar något ur intet. Det krävs konkreta förslag snarare än vidlyftiga utfästelser för att stimulera och lyfta den kreativitet som vi i grunden har så mycket av i .
mot · GR02N212 · 2003-10-07 00:00:00 — Statligt stöd till teknisk forskning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge statligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet i enlighet med EU:s riktlinjer. EU har beslutat om riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling (96/C45/06) som var tänkta att gälla och har förlängts att gälla. Dessa riktlinjer stämmer inte helt överens med de betingelser som gäller för . har således inte de möjligheter att lämna stöd till innovationer som gäller för motsvarande organ i andra EU-länder. De stödnivåer som anges i EU:s riktlinjer och som inte finns stöd för hos är: förhöjt stöd för förstudier, förhöjt stöd för patentkostnader, förhöjt stöd till stödområde (en mindre procentsats finns i ), bonus för om ett program har samma mål som ett av EU:s ramprogram och innebär samarbete över gränserna, samt bonus för samarbete över gränser eller mellan företag och forskningsprogram eller omfattande spridning och publicering av resultat. Det är rimligt att den nu gällande förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet justeras så att stöd kan lämnas i enlighet med de nivåer som anges i EU:s riktlinjer.
mot · GR02N213 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att nationella miljöteknikcentrum bör förläggas till . I finns det många människor med intresse och engagemang för hållbar utveckling. Det finns många kreativa och välfungerande nätverk som arbetar med att sprida kunskap och bidrar till ett förändringsarbete. I finns av landets miljöindustriföretag. Totalt är 578 företag certifierade enligt ISO 14001 och/eller enligt EMAS. Många större företag har en tydlig miljöprofil och kommunicerar företagets affärsidé med stöd av ett mycket aktivt miljöarbete. Exempel på sådana företag är , , Schenker, BTL, Artic Paper , m.fl. Hamns miljöarbete har tjänat som föregångare för andra hamnar. anordnas största miljöteknikmässa och konferensen i . hyser också största permanenta miljöutställning, Ekocentrum, där företag kan visa sina miljöinnovationer och där man publicerar en miljökarta som beskriver över 100 intressanta besöksobjekt i . Regional affärsdriven miljöutveckling stimuleras genom att olika samverkansorgan såsom () hjälper företagen att utvecklas på miljöområdet. I finns av all svensk miljöforskning inom högskolor och universitet. Utmärkande är bredden, där forskningen kring hållbar utveckling spänner över teknik, naturvetenskap, ekonomi, samhällskunskap, psykologi och filosofi. , , och /arbetar alla med olika utgångspunkter med kvalificerad miljöforskning. ingår som ett av fyra universitet i , . AGS är en världsomspännande allians mellan framstående forskningsuniversitet. Det finns sex nationella forskningsinstitut (IFP, IVF, IVL, , SLU och SP) i som spänner över vitt skilda forskningsområden såsom försurning, management, energiåtervinning och miljölogistik. Till detta kommer många kvalificerade miljökonsultföretag som är sammanlänkade med små och medelstora företag genom CMF (). , , kommunförbunden och enskilda kommuner arbetar kring frågor som bland annat rör effektivisering av miljö- och hälsoskyddsarbete i länet. En mängd projekt har pågått och planeras som rör vitt skilda ämnen såsom bioenergi vår nästa tillväxtbransch, miljötvätthall, polymertekniskt centrum, bryggan som rör tandvårdsprodukter, demonstrationsanläggning för bränsleceller, transport och logistik i transportkedjan, energitekniskt centrum (ETC) m.fl. Jag anser att många goda skäl talar för att ett nationellt miljöteknikcentrum för miljödriven utveckling bör förläggas till .
mot · GR02N214 · 2003-10-07 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera statliga myndigheter och arbetstillfällen till . När statliga myndigheter lokaliserats de gångna åren har en ambition varit att placera verksamheter utanför . Det har varit en lovvärd tanke som bidragit till att skapa statliga arbetstillfällen runt om i landet. Utlokaliseringarna har dock också medfört många och dyra resor för myndigheternas medarbetare, framförallt till och från och genom de omfattande kontakterna med och . En bortglömd del i lokaliseringarna är . har ett ypperligt läge nära . De goda kommunikationerna gör att det är snabbt, billigt och enkelt att färdas mellan städerna. Det gör att dyra och miljöfarliga flygresor kan undvikas. ligger därtill i som befinner sig i en omstruktureringsfas från industrilän till kunskapslän. Förläggande av statliga arbetstillfällen till länet skulle bidra till denna utveckling. Vidare har goda flygförbindelser och ligger nära både , och flygplatser med deras kommunikationer till hela världen. Det är dags att lägga statliga myndigheter och arbetstillfällen till . Det är bra för alla.
mot · GR02N215 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga medel för allmänna regionalpolitiska åtgärder, förutom de som avser företagsstöd, av regeringen skall tilldelas samverkansorgan i län där sådana finns. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om att överföra beslut om företagsstöd till samverkansorganen skall prövas för eventuellt genomförande . har beslutat att överföra det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna till s.k. samverkansorgan. fanns sex län med sådana (, , , , län och ) och ytterligare ett län beräknas tillkomma (). Efter beslut har regeringen bl a beslutat om fördelning av statens regionala utvecklingsmedel allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) men beslöt då att endast överföra av dessa till samverkansorganen medan alltså huvuddelen fortsatt tilldelats länsstyrelserna. Med ansvaret för de regionala tillväxtprogrammen på samverkansorganen är det av avgörande betydelse att också de projektmedel som är en viktig finansieringskälla för deras genomförande finns där. Regeringen har genom sitt fördelningsbeslut medverkat till att ansvarsfördelningen på regional nivå blir fortsatt otydlig, till men för det regionala utvecklingsarbetet. beslut om överfört regionalt utvecklingsansvar kan enligt vår mening inte få motverkas av regeringens beslut om regionala utvecklingsmedel. En fördelningsgrund som diskuterats är att alla medel inom budgetposten utom de som avser företagsstöd ska fördelas till samverkansorganen. Detta anser vi bör ske redan till 2004. Dock är även företagsstödet en viktig beståndsdel i det regionala utvecklingsarbetet, och mycket talar för att även företagsstödet ska vara en uppgift för samverkansorganen. Detta bör övervägas för genomförande .
mot · GR02N218 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskkapitalförsörjning för utveckling av landsbygdsföretag. Många företag på landsbygden har byggts upp med små medel och stor egeninsats. Behovet av riskkapital har inte varit akut förrän man står i begrepp att expandera. En viktig förutsättning för att expandera och skapa ytterligare arbetstillfällen är tillgången på riskvilligt kapital. Den negativa befolkningsutvecklingen på landsbygden har medfört att bankerna inte så gärna lånar ut pengar till landsbygdsföretagen. Säkerheten för lån bedöms inte utifrån samma värdeprinciper som i större samhällen. Många utvecklingsprojekt som skulle ha kunnat säkerställa både sysselsättning och samhällsservice har inte kunnat genomföras på grund av problem med finansiering. Kraftansträngningar måste göras för att förbättra tillgången på riskvilligt kapital. För att garantera tillgången på tillväxtkapital måste samhället och kreditinstituten ta sin del av ansvaret och möjliggöra uppbyggnaden av lokala tillväxtkapitalbolag som själva får möjlighet att prioritera användandet av tillgängliga medel. Ett sätt att möta problemet är att inom mindre geografiska områden bilda ekonomiska föreningar byggda på engagemang för bygdens och företagens utveckling. Genom det lokala engagemanget från företag och enskilda kan ett grundkapital garanteras som ytterligare ökas genom att staten tillskjuter lika mycket medel i form av utvecklingsbidrag som det orterna själva lyckas skrapa ihop. Genom samarbete med kreditinstituten kan ytterligare en tredjedel tillväxtmedel tillföras. Fördelen med lokalt fattade beslut bygger på kunskapen om företagens och utvecklingsprojektens betydelse för sysselsättning och utveckling av närområdet. Dessutom läggs en större vikt vid de personliga relationerna, trovärdigheten och ansvaret för uppföljning och delredovisning av hur medlen används. Enligt min mening bör staten ta initiativ till att tillgången på riskkapital tillgodoses för utveckling av landsbygdsföretag.
mot · GR02N219 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta tillväxt i regioner med basindustri. behöver en bättre politik som tryggar fortsatta investeringar i den för så viktiga basindustrin. Att vi har ett bra företags- och skatteklimat som underlättar sådana investeringar är viktigt för hela eftersom av exportinkomsterna kommer från basindustrin. Särskilt viktigt är det för regioner där basindustrin spelar en stor roll för sysselsättningen och den industriella strukturen. Området mellan och är ett sådant exempel, där företaget bidrar till såväl sysselsättning som överskottsvärme till närområdet. är en av största tillverkare i sin bransch. Att få behålla ett sådant företag i är viktigt för regionens ekonomi och borde vara ett självklart mål för närings- och energipolitiken. Kärnkraftavvecklingen och den effektskatt på kärnkraften som är helt ensamt om hotar dock investeringsklimatet i för företag som . Effektskatten är en skatt på befintlig, svensk elproduktionskapacitet och måste betalas oavsett om en reaktor är i drift eller inte. Skatten innebär på detta sätt en extra kostnad för kärnkraftsel på ca , kostnader som på ett eller annat sätt måste betalas av bland annat svensk basindustri. Om effektskatten inte tas bort hindras nödvändiga investeringar för att trygga driften av befintliga reaktorer i . För basindustrins del är detta knappast något som underlättar framtida investeringar. Kärnkraftsavvecklingen och effektskatten, som hotar kärnkraften, har också en miljöpolitisk sida. har fått det allt svårare att upprätta bilden av föredöme på miljöområdet. Skälet är den påbörjade avvecklingen av den rena kärnkraften den energiproduktion som en gång gjorde det möjligt för att vara en föregångare när det gäller minskad försurning och minskad klimatpåverkan. behöver fortsatta investeringar i basindustrin. Dessa kan äventyras om det finns kostnader i som industrin kan slippa på andra håll. Det viktiga är att underlätta för arbete och tillväxt i regioner med tung basindustri. Kärnkraften och frågan om effektskatten på kärnkraft måste därför hanteras så att det främjar en positiv utveckling.
mot · GR02N220 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att frågan om återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras skall utredas. En paradoxal situation råder för Norrlandslänen. Där finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd. Men där finns även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade väljer ofta att flytta söderut, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från det rika överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till Norrlandslänen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. har överföringen av ekonomiska resurser norrut ifrågasatts och minskat kraftigt och är återbetalningarna inte av samma storlek som de var för bara . För oss som bor i den norra delen av landet är inte heller modellen med bidrag särskilt lyckad, då det tär på självrespekt och stolthet att behöva slåss om bidrag som stora resurser går åt andra hållet. En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att delar av vattenkraftsvinsterna som genereras i i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. Ett exempel på vad en dylik återbäring skulle betyda för en av kommuner är att redan /kWh skulle generera till kommun. En återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att med egna medel och krafter kan bygga sin framtid. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där den producerats. Vår mening är därför att en statlig parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att hitta en modell för återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.