mot · GQ02N11 · 2003-04-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:85 Vissa elmarknadsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppta förhandlingar om att skall återstartas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte skall stängas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kärnkraftsavveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kärnkraften . beslutar att elanvändare vars förbrukning överstiger 8 000 kWh skall få avläsning redan från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett sanktionssystem mot nätföretag. Återigen kommer det en proposition från regeringen som på ett tydligt sätt bekräftar den felaktiga energipolitik som varit fastlåst i sedan folkomröstningen om kärnkraft . Efter folkomröstningen beslutade att kärnkraften skulle avvecklas när reaktorernas livslängd löpt ut, vilket man då trodde var efter att de tagits i drift. När man går ut i en vanlig livsmedelsbutik och skall köpa mjölk, smör, bröd eller rökt skinka, så finns det ett bäst-före-datum så att man skall veta när gränsen är nådd för att födan skall vara tjänlig. Bortanför det datumet äter man på egen risk och börjar det att lukta illa om paketen. Just ett bäst-före-datum borde finnas även på politiska beslut, för när det gäller energipolitiken är den gränsen passerad. Energidebatten har som sagt fastnat i ett över beslut folkomröstningen om kärnkraften. Allt utgår ifrån detta så tolkade och omtvistade beslut, och regeringen klänger sig envist fast vid det passerade. har försökt att påbörja avvecklingen utan att man lyckats förrän stängdes . Kärnkraftstekniken har också varit föremål för en snabb utveckling, inte minst på säkerhetsområdet. I diskussionen inför folkomröstningen fanns det heller inga reservationer för att nya tekniska innovationer kan förändra såväl säkerhets- som miljöaspekter av kärnkraftsanvändningen. Det är orimligt att dagens, men också morgondagens, energipolitik skall styras utifrån folkomröstning och de förhållanden som då var kända. Utformningen av energipolitiken måste självfallet påverkas av de nya omständigheter som har tillkommit sedan vi hade folkomröstningen. T.ex. har energifrågornas globala karaktär, inte minst genom växthuseffekten, blivit allt tydligare. I propositionen talas det om att man skall stänga av väl fungerande kärnkraft som man ger i uppdrag att teckna avtal med stora användare om minskad elförbrukning om det skulle bli elbrist. vill med denna motion visa att det finns en annan väg att gå inom energipolitiken. En väg som skulle garantera en god tillgång på energi utan att jobben och välfärden hotas. För oss liberaler är det självklart att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri energiproduktion precis som i ekonomin i övrigt. Staten skall uppställa krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Staten skall inte förbjuda någon specifik teknik för energiproduktion, om den uppfyller miljö- och säkerhetskrav. Konsumentstyrning och marknadsekonomi skall råda inom de ramar miljökraven sätter. God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektriciteten är mycket viktig för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs för hela vårt samhälle. Tvingas man under vissa tider stänga av elen så riskerar företag att slås ut, bostadshusen blir kalla och människor fryser. Den förtida och felaktiga avstängningen av ren och säker kärnkraft har gjort sårbart från elförsörjningssynpunkt. Vid kapacitetstoppar är tvingat att importera el från andra länder, och en stor del av denna el är producerad i miljöskadliga fossileldade anläggningar. Just elen är av betydligt större betydelse i än i andra länder i eftersom den svenska energikonsumtionen i så stor grad byggts upp på god tillgång på el. Att nu fatta beslut om att den andra reaktorn i skall avvecklas kommer att leda till en ökad brist på el i landet som utsläppen av koldioxid, svavel m.m. kommer att öka. I proposition anges det att ytterligare koldioxid kommer att släppas ut om stängs. På uppdrag av i utförde en studie för att undersöka i vilken mån luftmiljön i påverkas om kraften i en av kärnkraftsreaktorer ersätts med importerad el, producerad i fossilbaserade kraftverk i . Rapporten visar att utsläppen av kväveoxider skulle öka med och svaveloxider med . Dessa utsläpp skulle medföra en ökning av kvävenedfallet med och svavelnedfallet med över . Denna rapport är en av många som varnar för de stora negativa konsekvenser som kommer att uppstå vid en ev stängning av andra reaktor. Vi kan konstatera att stängningen av har haft påtagliga negativa effekter för miljön. En stängning av kommer ytterligare att förvärra miljöbelastningen. Med mer utsläpp i luften kommer människors risk att drabbas av allergier, astma och andra sjukdomar att öka. Regeringen är delvis medveten om detta och anser i propositionen att reaktorn inte kan stängas förrän . Det är bra att får fortsätta att drivas , men enligt uppfattning borde det inte stanna vid det. Vi anser att kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Det är aldrig politikerna som är de som bäst kan avgöra när en avstängning kan äga rum. beslutade om en ny modell för hur en avstängning av de övriga kärnkraftsreaktorerna skulle kunna göras och som regeringen hänvisar till. Modellen är att en avstängning skall ske efter förhandlingar mellan regeringen och kraftindustrin enligt den modell som skett i . anser att denna modell visserligen är bättre än en tvångsmässig avstängning, men den är inte användbar i då det saknas realistiska alternativ till kärnkraften. Modellen reser också en del frågetecken då det är oklart vem som har ansvar för att nödvändiga investeringar kan göras från nuläget till tidpunkten för avstängningen. Som framgår av en redovisning som gjort är det troligt att den nya kapaciteten kommer att bestå av naturgas och koleldad kondenskraft. Kraftvärme samt vindkraft och biobränsle kommer således inte att räcka till för att ersätta hela bortfallet av el från de avvecklade kärnkraftverken. Studien redovisar vidare att avvecklingen av kärnkraften och nybyggnad av kol- och gaseldade anläggningar innebär att den tyska kraftindustrin inte kommer att ta på sig ytterligare utsläppsreduktioner. avvisar därför denna modell och all annan förtida avveckling av kärnkraften. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Stäng inte dörren för ny kärnkraft är det inte lönsamt att bygga ut kärnkraften, och utbyggnadsfrågan är därför inte aktuell. Men i ljuset av det växande hotet från utsläpp av växthusgaser vill dock inte utesluta en framtida utbyggnad av kärnkraften, naturligtvis under förutsättning att stränga krav på hälsa, säkerhet och miljö är uppfyllda. Diskussioner om utbyggd kärnkraft förs i flera länder runt om i världen. I har genom ett beslut öppnat för byggande av nya reaktorer. Faktum är att det är fler länder runt om i världen som bygger nya kärnkraftsanläggningar än vad det är som stänger av. Det är önskvärt att kraftbolagen genom försäkringar svarar för en större del av de risker som är förknippade med verksamheten, på samma sätt som bör gälla till exempel vattenkraftsproducenternas ansvar för översvämningar nedströms. Exakt hur avgränsningen bör göras mellan energiproducenternas och statens ansvar vid stora olyckor är dock en komplicerad avvägningsfråga som bland annat utreds inom EU. När detta utredningsarbete avslutats kan en mer preciserad ställning tas till frågan om kraftbolagens försäkringsansvar. För att få fram ny teknik på kärnkraftsområdet anser att den s.k. tankeförbudslagen, 6 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet skall upphävas. Det är enligt vår mening principiellt olämpligt att ha lagbestämmelser med denna karaktär av tankeförbud. I propositionen föreslår regeringen att en lag om effektreserv på elmarknaden införs. Tanken med lagen är att det alltid skall finnas tillgång på el så att man inte riskerar att stänga av strömmen i vissa områden vid t ex sträng kyla. Reserven skall uppnås genom att träffar avtal med aktörer om ökad produktionskapacitet och/eller minskad elförbrukning. kommer inte att gå emot denna lag. Det är dock viktigt att påpeka att den bakomliggande faktorn till varför lagen skall införas är den felaktiga energipolitiken. Att vi i riskerar att hamna i en situation med elbrist beror till stor del på att vi genom politiska beslut tagit bort delar av kapaciteten när det gäller elproduktion () som ny effekt inte har tillkommit. Hela tanken med effektupphandlingen är en dyster konsekvens av att det inte finns tillräcklig tillgång på el . Riktlinjer för avläsning av elmätare Regeringen lägger i propositionen fram förslag för avläsning av elmätare. Detta är bra och något som har krävt. Dessvärre har dock inte regeringen följt hela det förslag som tidigare presenterat och som också har funnit rimligt. Detta förslag går ut på att avläsning införs stegvis. För elanvändare vars förbrukning överstiger 8 000 kWh skall reformen vara genomförd och för övriga . Regeringen väljer dock att införa ett generellt krav på avläsning först från . bör besluta att elanvändare vars förbrukning överstiger 8 000 kWh skall få avläsning redan från . Sanktioner mot nätföretag som fördröjer byten av leverantör Den avreglering av elmarknaden som skett har varit bra. Det finns nu alternativ för den enskilda konsumenten när det gäller val av elleverantör. Dessvärre fungerar inte konkurrensen när det gäller nätsidan, där det gång på gång talas om nätbolag som försenar leverantörsbyte genom att t ex inte läsa av elmätaren. har uttalat att ett sanktionssystem för de nätägare som försvårar leverantörsbyte för den enskilde kunden skall införas. vill i detta sammanhang peka på att det är djupt otillfredsställande att de beställningar som gjort till regeringen rörande leverantörsbyte och införande av ett sanktionssystem riktat mot nätägarna ännu inte har effektuerats. Vid det första tillfället, , beslöt på förslag av ett enhälligt utskott, att anmoda regeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna och formerna för införande av ett effektivt sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör. , , beslutar regeringen att begrava frågan i ytterligare en utredning. Dessutom ger skrivningarna i direktiven intryck av att några tidigare utredningar av frågan inte har gjorts. Vi finner det ytterst märkligt att någon hänvisning till de nyssnämnda två riksdagsbeställningarna inte görs i direktiven. Förslag från den nämnda utredningen kan förväntas . Därefter följer sedvanlig remissbehandling och beredning, varefter ett eventuellt förslag till kan komma. De nya bestämmelser som i så fall kan bli aktuella skulle då kunna komma att träda 2005 eller . Enligt vedertaget språkbruk kan den av begärda skyndsamheten inte anses vara förenlig med fyra till fördröjning. Regeringens hantering av frågan om leverantörsbyte kan ses som ytterligare ett exempel på att tillkännagivanden inte tillmäts tillräcklig vikt. En förutsättning för att konkurrensen på en marknad skall kunna fungera är att kunderna har tillgång till olika leverantörer av en tjänst eller vara. På den del av elmarknaden som är konkurrensutsatt är tillgången på olika elleverantörer som kunderna kan vända sig till sålunda av stor betydelse. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att omgående tillse att frågan om leverantörsbyte får en lösning. Självklart har regeringen ett ansvar för att nya eller ändrade regler uppfyller rättssäkerhetskrav, krav på enkelhet, etc. Detta faktum är dock inget skäl för att ytterligare förhala frågan. Om frågan om sanktionssystem och leverantörsbyte skall behandlas av den tillsatta utredningen om fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna måste utredaren ges tilläggsdirektiv om att frågan skall behandlas med förtur och redovisas . Regeringen kan då lämna förslag till i budgetpropositionen för .