mot · GR02Ub488 · 2003-10-07 00:00:00 — Svenska för förvärvsarbetande invandrare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskutbildning för förvärvsarbetande invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördjupning av behovet vad gäller svenskutbildning på statliga arbetsplatser. Regeringen understryker i budgetpropositionen behovet av insatser för att stödja invandrares möjligheter att snabbt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Det är bra. En viktig förutsättning för tillväxt är att arbetsviljan bland invandrare, äldre arbetskraft och ungdomar helt kan tas till vara. Behovet av kunnigt folk är stort i många branscher, och alltfler arbetsgivare ser värdet i de breda erfarenheter, inte minst språkligt och kulturellt, som många invandrare bär med sig. Satsningen på att människor med invandrarbakgrund snabbt kommer ut i jobb bör gå hand i hand med en politik som säkrar att den enskilde långsiktigt kan ha en stark ställning på vår arbetsmarknad. De flesta invandrare som får ett jobb har godkända kunskaper i svenska för invandrare (sfi), men det finns också goda exempel på att människor fått jobb utifrån sin kompetens men utan att ha ett sfi-intyg. De invandrare som får ett jobb bedöms ha tillräckliga kunskaper i svenska för att klara sina arbetsuppgifter. Arbetet betyder att den enskilde får chans att förbättra sin svenska och motivation för att utveckla den. Detta gäller särskilt de invandrare som inom ramen för olika projekt eller särskilda studier vid sidan om jobbet får möjlighet till en mer systematisk träning i svenska språket. Den enskildes kunskaper i svenska språket och möjligheter att utveckla dem kan komma att ha avgörande betydelse för hans/hennes möjligheter att utvecklas i jobbet och komma vidare på nya arbetsuppgifter. Kunskaperna i svenska har också stor betydelse i samband med uppsägningar och strukturförändringar på arbetsmarknaden. Den som stärkt sina svenskkunskaper har större möjligheter att komma vidare på andra arbetsuppgifter. Den som har ett jobb och gör bra insatser på det kan ändå komma att ha en svag ställning på arbetsmarknaden den dag jobbet försvinner om hans eller hennes svenskkunskaper är för svaga. Bland de invandrare som står utanför arbetsmarknaden finns både de som klarat sina sfi-prov och har en ganska god grund i svenska och en grupp som av olika skäl inte fått grundläggande svenskkunskaper. Det har alltför ofta lett till ett utanförskap som gör att alltför många i arbetslöshet har svaga svenskkunskaper och att möjligheterna att återkomma på arbetsmarknaden därför är små. Den som både bär av arbetslöshet och bristande svenskkunskaper har ofta stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi anser att frågan om svenska som ett redskap för delaktighet i samhälle och arbetsliv i vårt land är så viktig att den inte får begränsas till att omfatta den introduktion i språket som sfi innebär. Det kan därför finnas skäl för att överväga behovet av nya former för svenskundervisning för människor som i övrigt är väl etablerade i det svenska samhället. Med stöd av mål 3-pengar från EU har vissa försök med språkstöd till förvärvsarbetande invandrare genomförts. Viss kompletterande undervisning i svenska ges vidare inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Erfarenheterna är i allt väsentligt goda. Vi anser därför att det kan finnas skäl att bredda möjligheterna till språkstöd för invandrare, som är aktuella för sfi-undervisning. Människor som behöver språkstöd kan ha behov av språkträning under hela sitt arbetsliv. Det kan handla om både mycket kvalificerad undervisning i språket för vissa yrkesgrupper och grundläggande svenskundervisning. Det senare gäller särskilt människor som trots genomgången sfi stått utanför arbetsmarknaden . Arbetsmarknadsmyndigheterna bör göra en bedömning av behovet av kompletterande undervisning i svenska för människor med invandrarbakgrund. bör en fördjupad analys av behovet av svenskundervisning på statliga arbetsplatser genomföras.