ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So307 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att somatiska och psykiatriska kliniker ges resurser och incitament till att samverka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all vårdpersonal måste få kontinuerlig utbildning och handledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör förändras så att vi alla har ett tydligt ansvar att ingripa, förhindra och förebygga våldshandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slutenvården inom psykiatrin bör förstärkas. senare del började allt fler ifrågasätta värdet av sluten psykiatrisk vård. Vårdtiden skulle i stället förkortas så långt som möjligt. Antal vårdplatser inom den landstingsdrivna psykiatrin var 26.962 år 1980. Drygt var antalet reducerat till 5.218. skördar vi resultatet. Patienter, som borde ha getts behandling och möjlighet till psykisk mognad, kan numera vara en risk för andra människor. De för oss grymma exemplen hopar sig. Människors lika rätt och värde innebär att vi måste skapa livsutrymme åt alla människor. har de psykiskt sjuka en mycket svag ställning i samhället. Särskilt viktigt är att uppmärksamma barns och ungdomars hälsa. Flyktingbarnen är en särskilt utsatt grupp, som behöver förstärkta vårdinsatser. Att förändra attityder och inställning till människor med psykiska besvär tillhör det förebyggande och hälsofrämjande arbetet som vi alla är ansvariga för. För människor med psykiatrisk diagnos är dock hälso- och sjukvårdens ansvar otvivelaktigt. Snabb kontakt med den psykiatriska vården är ofta en förutsättning för att behandlingen skall bli framgångsrik. Slutenvården inom psykiatrin har inte den kapacitet som behövs för det växande vårdbehovet. Det gäller för både barn och vuxna. Somatiska och psykiatriska kliniker måste få resurser att samverka. De psykiatriskt akutintagna har inte sällan somatiska störningar som kräver diagnos och behandling. Många av dem som vårdas på kroppsavdelningar har psykiatriska störningar som innebär stort behov av psykiatrisk konsultation. Vårdpersonalens huvuduppgifter är dels diagnostiken och behandlingsarbete, dels arbetet med att hålla en utvecklande dialog med patienterna levande. För att klara dessa huvuduppgifter krävs att personalen får kontinuerlig utbildning och handledning. Trygghet för alla måste innebära utökade resurser för psykiatrin så att de människor som av olika anledningar utgör ett direkt hot för andra människor får det professionella stöd som är nödvändigt. Därutöver måste lagstiftningen förändras så att möjligheter ges att ingripa och förhindra våldshandlingar på ett tidigt stadium. Vi får inte blunda för den verklighet vi befinner oss i.
mot · GR02So308 · 2003-10-07 00:00:00 — Nationellt nät av ambulanshelikoptrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett nationellt nät av ambulanshelikoptrar. Dagens och framtidens alltmer högteknologiska sjukvård kräver stora investeringar i olika typer av utrustning. I många mindre landsting är detta en tung post i budgeten, och apparaturen har inte alltid full beläggning. För att mindre landsting ska kunna hänga med i den medicinsk-tekniska utvecklingen kunde flera närliggande landsting samarbeta kring dessa dyrbara investeringar. Patienterna ska kunna lita på att de får rätt vård när de behöver det. Även om berört landsting inte självt har den specialutrustning som krävs, kan tillgången garanteras genom avtal med samarbetspartner. Vid akut sjukdom sker en resa med ambulanshelikopter snabbt mellan sjukhusen. Ju snabbare en sjuk eller skadad person kommer under vård, desto större är möjligheten till överlevnad och fullständigt tillfrisknande. Även denna verksamhet är kostsam och förutsätter omfattande samarbete mellan flera sjukvårdande och andra myndigheter. har utrett frågan om placering av ambulanshelikoptrar över landet. Utredningen föreslår utbyggnad av verksamheten till ett antal orter i landet. Ett nationellt nät av ambulanshelikoptrar är viktigt för att öka tryggheten och för att alla patienter ska kunna får vård på lika villkor. Dessutom skulle beredskapen vid kriser och olyckor öka, som man använder samhällets resurser på ett effektivt och förnuftigt sätt. Det finns således många skäl till att staten bör påskynda och styra upp genomförandet av förslaget om ett nationellt nät av ambulanshelikoptrar.
mot · GR02So309 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en prisreglering inom tandvården. Den tandvårdsförsäkring som har gällt sedan föregående justering har inneburit en förbättring för många människor, t.ex. långvarigt sjuka, funktionshindrade och gamla som bor på institutioner. Samhällets kostnader för denna förbättring har dock varit högre än vad som budgeterats. Ett problem som uppstått för samhället och den enskilde och som påpekas i budgetpropositionen är att stora prisvariationer föreligger. informationsinsatser har därför gjorts av för att stödja den enskilde i vårdvalet men också för att pressa ner priserna. För många andra har utvecklingen inneburit betydligt ökade kostnader. I en granskning som gjort uppger så många som av de tillfrågade att de inte har råd att gå till tandläkaren trots att de anser sig ha behov av det. Andelen som härutöver ser tandvårdskostnaden som en mycket stor belastning på familjeekonomin är stor. Den avreglering som gjorts på marknaden ses av många som en orsak till att kostnadsutvecklingen för både den enskilde och samhället varit så kraftig. De krafter som vid avregleringen bedömdes få kostnadsdämpande effekter har inte fungerat på önskat sätt. Av detta skäl behöver återigen en prisreglering införas inom tandvården.
mot · GR02So310 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av läkemedelsuttag vad gäller barn till ensamstående föräldrar. I en rapport från , , har vi kunnat läsa att av hushållen inte hämtade ut läkemedel av ekonomiska skäl. Detta avser men man kan, på goda grunder, förmoda att trenden är densamma. Människor med svag ekonomi och med stort behov av läkemedel är en svag grupp i samhället. Det finns en klar risk att man förstärker hälsoproblemen genom att de inte har ekonomiska möjligheter att hämta ut den medicin de behöver. När detta gäller ensamstående föräldrar med barn är det än mer allvarligt. Enligt undersökningen avstod från att hämta ut läkemedel . Dessa medborgare måste prioritera mellan sina kostnader och det kan naturligtvis drabba såväl föräldern som barnen i form av försämrad hälsa. Att alla barn i vårt land ska ha samma möjligheter är en viktig jämställdhetsfråga. Vi beaktar denna när det gäller barnomsorg, när det gäller skola och andra samhälleliga åtaganden. Men om de vackra orden gör halt vid behovet av medicin så gäller inte allas lika rätt. Det finns därför ett behov av en översyn så att samhället kan se till att dessa orättvisor inte består.
mot · GR02So312 · 2003-10-07 00:00:00 — Försök med sjukskrivningsrätt för sjukgymnaster m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett projekt med sjukskrivningsrätt för sjukgymnaster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning med syfte att skapa bättre möjligheter och öka tillgängligheten till psykoterapi och psykologiskt stöd. 1Yrkande 1 hänvisat till SfU. Den ökade ohälsan är väl känd och ett stort antal rapporter och studier som belyser detta har lagts fram. , och regeringen befinner sig i ett intensivt arbete med olika åtgärder för att öka hälsan. Vi vet ganska väl vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det är värk och problem från och det är psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa kan ses både som sjukdom och som symtom vid t.ex. utmattning och stress. De med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. I har man infört möjligheten för sjukgymnaster att sjukskriva patienter, vilket fallit väl ut. Dessa har en nära och mer frekvent kontakt med patienten och har ofta en högre kompetens än läkare när det gäller bedömningar av funktionsnedsättningar. Kritikerna varnar för att en sådan åtgärd innebär ytterligare sjukskrivningar medan vi menar att det snarare innebär motsatsen. Detta avlastar läkarna. Dessutom ser sjukgymnaster oftare till patientens friska sidor. Mot denna bakgrund anser att ett projekt bör initieras med möjlighet för sjukgymnaster att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med långvariga problem från . Projektet bör genomföras inom ett avgränsat område och därefter utvärderas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 3 Rätt till psykoterapi Psykoterapeutisk behandling har alltmer blivit en klassfråga. De flesta psykoterapeuter och psykoanalytiker är privatpraktiserande psykologer som inte omfattas av försäkringssystemet. Det betyder att de som behöver denna behandling själva måste stå för kostnaden. Få har möjligheten att få längre psykoterapeutisk behandling inom den offentliga sektorn samt att det då ofta krävs att vederbörande har en diagnos. Taxorna hos en privatpraktiserande terapeut kan vara allt från per , vilket blir en månadskostnad på . Det är få i vårt samhälle som har råd med en sådan extra kostnad , vilket oftast är den behandlingstid som krävs. anser att regeringen bör tillsätta en utredning som skall överväga och föreslå åtgärder för att skapa bättre möjligheter och öka tillgängligheten till psykoterapi och psykologiskt stöd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So315 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av den specialiserade omsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den specialiserade omsorgen. Regeringen tillsatte för sedan en utredning med syfte att se över den högspecialiserade sjukvården. Den medicinska utvecklingen går snabbare och blir alltmer förfinad, vilket gör det svårt att över hela landet upprätthålla kompetensen inom alla områden. Med en alltmer förfinad teknik och behandling kan alltfler få hjälp, som det innebär många små patientgrupper där patienterna är spridda över hela landet. Det ställer krav på att man kan centralisera verksamheterna. Det finns en motsvarande utveckling inom omsorgsområdet. Kunskapen och möjligheterna ökar att utveckla specialiserade insatser och pedagogik för alltfler mindre patientgrupper. Det finns motsvarande behov av att kunna centralisera verksamheterna, som det innebär att de kommuner eller landsting där verksamheterna är placerade inte kan ta det ekonomiska ansvaret. I budgetpropositionen 2004 har regeringen slutit avtal med Mo gård AB, en specialiserad verksamhet för dövblinda, för att bli en rikstäckande verksamhet. Detta är positivt. kan vi konstatera att det finns en rad andra verksamheter och diagnosgrupper som har motsvarande behov av bl.a. långsiktig finansiering. anser mot denna bakgrund att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över den specialiserade omsorgsvården. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So316 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning avseende möjligheten till ersättning för patienter som utsatts för lobotomi. Psykiatri är en relativt ung disciplin vilken legat mellan medicinsk och samhällvetenskaplig forskning. De olika skolbildningarna om vad som orsakar psykisk ohälsa respektive botar och lindrar är fortfarande aktuella. Psykisk ohälsa har skrämt och fascinerat och behandlingsformerna har varit trevande. Många av de behandlingsformer som funnits inom psykiatrin ter sig både skrämmande och inhumana även när de sätts in i sitt historiska sammanhang. En kontroversiell behandlingsmetod var lobotomi. Lobotomering innebar att nervbanor i hjärnan skars av i syfte att dämpa bl.a. aggressivitet och starka tvångsmässiga beteenden. Det antal patienter som utsatts för denna behandling, enligt en studie från , uppskattas till ca 4 500. Många var kvinnor, ofta med en psykisk sjukdom i kombination med ett begåvningshandikapp. Resultaten var ifrågsatta redan då ingreppen genomfördes eftersom dödligheten var hög och de flesta patienterna fick en förändrad personlighet. har motionerat i om behovet av att utreda och kartlägga omfattningen av lobotomering samt utreda förutsättningar för en ersättning till de drabbade. Behovet av en utredning och kartläggning av omfattningen bygger på studier som gjorts i och som visar att även barn lobotomerades. Det får anses vara anmärkningsvärt även med den tidens mått mätt. Det finns enligt vår mening ett behov av kunskap om hur många som faktiskt drabbades, vilka konsekvenserna blev och hur dessa människors liv ter sig . En sådan utredning genomfördes i under . anser att en sådan utredning bör tillsättas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En par patientgrupper har fått ersättning av staten för de medicinska insatser som gjorts utifrån den tidens normer och kunskap. Det är personer vilka tvångsteriliserats och senast de som drabbats av skador på grund av läkemedlet neurosedyn. anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för motsvarande ersättning till de som drabbats av skador på grund av lobotomering. Vi är väl medvetna om att behandlingen genomfördes inom ramen för den rådande kunskapen och med det huvudsakliga syftet att ge bot och lindring. Men med tanke på de höga dödstalen och bieffekterna borde man även ha iakttagit större försiktighet. anser mot den bakgrunden att regeringen ska utreda förutsättningarna för ekonomisk ersättning till de som lobotomerades . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So317 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvidgning av en s.k. second opinion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvidgning av en s.k. second opinion. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL) ska : ... ge en patient med livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada möjlighet att inom eller utom det egna få en förnyad medicinsk bedömning i det fall vetenskap och beprövad erfarenhet inte ger entydig vägledning och det medicinska ställningstagandet kan innebära risker för patienten eller har stor betydelse för dennas framtida livskvalitet. Patienten skall erbjudas den behandling den förnyade bedömningen kan föranleda. Vi anser att detta är en bra och viktig möjlighet för patienter med mycket svåra sjukdomar. De begränsningar som råder för vilka som omfattas av denna möjlighet är snäv. anser att det finns behov av att pröva om möjligheten för en s.k. second opinion bör utvidgas för exempelvis schizofreni och annan långvarig svår psykossjukdom. Motivet för detta är den rådande skillnaden i bedömning och behandling mellan olika ideologiska skolor inom psykiatrin. De mest framträdande skillnaderna är synen på läkemedel i förhållande till psykoterapi. Det ska dock poängteras att det i de flesta fall råder en samsyn i dessa frågor där olika behandlingsmetoder ges parallellt. Schizofreni och långvarig svår psykossjukdom är för patienten och dennes anhöriga en livslång sjukdom med stora påfrestningar och där orsak och uppkomst inte är helt klarlagd. anser därför att bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att utvidga tillämpningen av second opinion till att även omfatta schizofreni och långvarig psykos. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So318 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning avseende kostnadsfri influensavaccinering för alla. anser att en mer generell och kostnadsfri vaccinering mot väntade influensaepidemier ska införas, då det visat sig medföra inte bara en besparing för sjukvården, utan också ger en klart förbättrad hälsa för den enskilde. Vi föreslår att regeringen utreder möjligheten till en fri vaccinering med denna inriktning. Huruvida den ska vara begränsad till pensionärer och riskgrupper får utredningen visa. Vid tidigare utskottsbehandling av en liknande motion har frågan hänvisats till regeringens kommande förslag om en nationell plan för folkhälsan som är aviserad . Vi kan konstatera att propositionen Mål för folkhälsan inte tagit ställning till denna fråga. Nyttan med en mer allmän vaccination mot influensa har ifrågasatts. Inriktningen har varit att rekommendera personer med hjärt- och luftvägsbesvär att låta vaccinera sig. visar en stor studie vid att en mer generell vaccinering resulterar i avsevärda förbättringar av den enskildas hälsa och en avlastning för sjukvården. erbjöds alla personer som var bosatta i och län och som var att vaccinera sig mot att insjukna i den då väntade influensaepidemin. Av de ca 250 000 pensionärer som bor i blev ca 100 000 vaccinerade. Epidemins kulmen kom och när denna avklingat studerades hur många som vårdats på sjukhus för influensa eller lunginflammation och hur många som avlidit. Studien visade att andelen som vårdats på sjukhus för influensa hade halverats för de vaccinerade i förhållande till dem som inte blivit vaccinerade. Andelen fall av lunginflammation var en tredjedel lägre för de vaccinerade. Det totala antalet dödsfall hade också mer än halverats i den gruppen. Studien genomfördes av smittskyddsenheten vid och . Vid en annan studie har det visats sig att äldre inom särskilda boendeformer i högre grad har sluppit influensa om också vårdpersonalen vaccinerats. Det har självfallet också minskat antalet sjukskrivningar. Att få en fri vaccinering kan också ses som en fråga om rättvisa. erbjuds en stor del av befolkningen kostnadsfri vaccination hos företagshälsovården. Det ingår då som en del i arbetsplatsens förebyggande arbete och bekostas av arbetsgivaren. Detta är med stor säkerhet, och med tanke på ovanstående studie, mycket lönsamt. anser att möjligheten till att införa en generell influensavaccinering kostnadsfritt bör utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So319 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om patientens rätt till delaktighet och insyn. presenterade underlag för förändringar i patientjournallagen. Regeringen har aviserat en proposition i ärendet . Det är viktigt att patientjournallagen regelbundet ses över mot bakgrund av de förändringar som sker inom hälso- och sjukvården och inom dokumentationstekniken. Grunden för patientjournallagen bör vara en kombination av främjandet av den enskildas integritet och fakta som ska ge säkerhet och kontinuitet i behandlingen. föreslår att patientjournalen bör vara så sammanhållen som det är möjligt, vilket underlättar för en helhetsbedömning av behandlingen. Men kan det vara förenat med olägenheter för den enskilda, då denna kan uppleva att vissa sjukdomar eller sjukvårdsbesök inte behöver komma fler till kännedom än de berörda. Det kan gälla tabubelagda områden som psykisk sjukdom och veneriska sjukdomar. Man bör därför beaktta detta vid en ändring i denna riktning. En av de viktigaste hörnstenarna i hälso- och sjukvården är patientens rättighet till delaktighet. Det ska även gälla patientjournalen i så måtto att patienten på enkelt sätt ska kunna ha tillgång till sin egen journal. Ett sådant system innebär också en kvalitetssäkring av journalskrivandet då det kräver tydlighet, neutralitet och korrekthet. I har det inletts ett försök med datajournaler där patienten via eget lösenord kan gå in och läsa sin egen journal. Det är ett intressant projekt som bör följas upp och övervägas av andra landsting. anser att regeringen vid utarbetandet av en ny patientjournallag tar in patientens rätt till delaktighet och insyn. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So320 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ögonsjukdomen grå starr borde ingå i optikers utbildning. Fler och fler människor drabbas av starr, en sjukdom som ganska enkelt kan åtgärdas. Starren upptäcks i de flesta fall hos en optiker, men denne yrkesman är p.g.a. bestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen förhindrad att tala om för sina patienter att de lider av starr. I stället remitteras patienten till en ögonläkare och kan få vänta för att få reda på vad den nersatta synförmågan beror på och om det är möjligt att åtgärda den eller ej. Optikern ser direkt att det är starr. Varför kan inte hon/han få säga det? Det finns ingen författning eller övrig reglering som styr vilken diagnos en optiker respektive en läkare har rätt att ställa. Men i utbildningen till optiker ingår emellertid inte att ställa diagnos på ögonsjukdomar. En optiker eller läkare bör enligt vedertagen praxis endast uttala sig om sådant som ingått i dennes utbildning. Fler och fler människor opereras för starr och f.n. växer köerna. Om optikerna fick säga att det troligtvis är starr patienterna lider av, kunde de som väntar i köerna slippa en hel del oro. Grå starr är både enkelt och ganska billigt att åtgärda.
mot · GR02So321 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att möjliggöra också för sjuksköterskor utbildade att efter genomgången utbildning tillåtas förskriva vissa läkemedel. Det finns ca 6.000 legitimerade sjuksköterskor, utbildade , som arbetar inom äldreomsorgen. Dessa sjuksköterskor tillåts inte gå en vidareutbildning som ger dem rätt att skriva ut vissa läkemedel. Av någon outgrundlig anledning lämnades denna grupp utanför, när gav deras kollegor möjlighet till kompetenshöjning och därmed rätten att skriva ut läkemedel i begränsad omfattning. Dessa tusentals sjuksköterskor arbetar nära sina äldre och har stora möjligheter att se effekter och eventuella biverkningar av medicinerna. Det handlar inte om några mängder av läkemedel som ger andra sjuksköterskor rätt att skriva ut. I föreskriften (SOSFS 2001:16) ser man att det gäller läkemedel för sårbehandling, muntorrhet, förstoppning, illamående med mera. Inga farliga mediciner, men vinsten vore att sjuksköterskorna, efter utbildning, fick en kunskap om orsak, verkan och samband som skulle höja kvalitén inom äldreomsorgen. Inom äldreomsorgen saknas tillgång på läkare och också i övrigt är det ibland brist på välutbildad personal. Att säga nej till denna kvalitetshöjande åtgärd är också att säga nej till mer utbildad personal inom äldreomsorgen.
mot · GR02So323 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillämpningen av lagen om vård av missbrukare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyttan av att utreda möjligheterna till lika tillämpning av LVM i hela landet. Lagen om vård av missbrukare har blivit till hjälp för många människor. Den har möjliggjort ett liv i frihet och återkomst till ett mer normalt leverne. Men eftersom det är kommunernas socialtjänst som beslutar om tilldelning av medel och insatser kan det skilja påtagligt mellan olika kommuner i vårt land. Det finns exempel där vårdtagare erhållit hjälp i en kommun och flyttar av en eller annan anledning till en ny kommun. Det kan vara till hjälp att byta miljö. Men, vid ankomst till en ny kommun visar det sig att den nya hemortskommunen tillämpar lagen på annorlunda sätt än den tidigare kommunen. Genom att vårdtagarna behandlas på olika sätt i olika kommuner kan ett påbörjat rehabiliteringsprogram rinna ut i sanden. Man tvingas helt enkelt att starta om hela processen igen. I värst fall blir den behövande helt utan hjälp och stöd. Det krävs lika regler i hela landet för att missbrukarvården skall komma fram till optimala resultat med sin verksamhet. Även om det skall vara beslut på så låg nivå som möjligt, subsidiaritetsprincipen, så finns det tillfällen när stöd på högre nivå är befogad. Denna verksamhet kan vara en sådan som behöver hjälp med tolkning av regelverket. Vi har sett hur skattemyndigheten är på väg att bli en myndighet över hela landet. Syftet är inte att det skall bli en större myndighet utan att handläggningen av ärendena skall ske på lika sätt över hela landet. Med tanke och omsorg om vårdtagaren anser jag att det är av största vikt att möjligheterna till lika tillämpning av LVM i hela landet utreds.