ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju350 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn och utvärdering av lagstiftningen om sexuella tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bättre säkerhet för kvinnor. Människosmuggling till och inom förväntas genom olika bedömningar vara ett ökande problem. Detta är oroande då signaler når oss om att olaglig smuggling av och handel med människor även till ser ut att öka. Det kan vara fråga om smuggling av människor som söker undkomma krig, förtryck eller fattigdom men det kan också vara fråga om smuggling av kvinnor och barn i syfte att de vid framkomsten utnyttjas inom sexindustrin, dvs. för prostitution, bordellverksamhet och pornografi. Vad gäller s.k. trafficking dvs. handeln med människor för prostitution, är det ett växande problem inom ett flertal europeiska länder dit genom EU-medlemskapet numera har öppna gränser, därmed är det också ett problem för . Med oro har vi sett hur prostitutionen breder ut sig i och det tycks vara ett större problem i norra inom den s k , att kvinnor utnyttjas och körs över gränserna. Ett viktigt steg för att minska och förhindra en utbredning av prostitutionen är det vi gjort i genom att förbjuda köp av sexuella tjänster, men detta tycks inte räcka. Med stöd av ovanstående borde en utvärdering ske av aktuell lagstiftning i syfte att se om lagstiftningen borde förstärkas eller om andra åtgärder borde sättas in för att uppnå intentionerna i lagstiftningen. Lagstiftningen borde eventuellt följas upp av attitydpåverkande information.
mot · GR02Ju352 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behålla tingsrätten i . De små tingsrätterna har varit ifrågasatta. En av dessa är som i en pågående utredning föreslås försvinna. Utredningen föreslår att tingsrätterna i , och slås samman och förs över till . har som ett oeftergivligt krav framhållit betydelsen av en lokalt förankrad dömande verksamhet. Verkställs det nu aktuella förslaget innebär det att närheten till en domstol försvinner för väldigt många människor. betjänar ett stort område och det innebär en nackdel också för kringliggande kommuner som och . Vad gäller effektivitet och kompetens har tingsrätten i väl kunnat hävda sig trots sin begränsade storlek. Det finns inte någon utredning som kan påvisa att rättsskipningen skulle bli bättre ur rättssäkerhetssynpunkt med större tingsrätter. Vi anser det av stort värde att fortsätta utveckla de små tingsrätterna. En grundförutsättning är att de får arbetsro utan ständiga propåer om omorganisationer. Med bakgrund av ovanstående finns det även starka skäl att ifrågasätta de samhällsekonomiska vinsterna med att slå samman tingsrätterna , , och .
mot · GR02Ju353 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om en nybyggnad av ett häkte i . Häktet i lades ner 1996. Nedläggningen har medfört avsevärda försämringar, vilket redovisats i en rapport från revisorer (1999/2000:RR7). Där konstateras att kriminalvården i och för sig gjort en viss ekonomisk vinst genom att lägga ned häktet i men att det också har fått konsekvenser som går i motsatt riktning, som t.ex. att: nedläggningen har medfört ökade kostnader för främst polisen. Ökade kostnader för hyror, arrestbevakning och resor har inneburit mindre utrymme för operativt polisarbete. Nedläggningen av häktet har delvis fått oförutsedda konsekvenser, framför allt beroende på att nedskärningar i polisverksamheten leder till bättre ekonomi för kriminalvården, häktade från Östersundsområdet inte lika ofta får besök av sina anhöriga som övriga häktade. De har även sämre möjligheter att träffa sin advokat. Det långa avståndet till närmaste häkte har medfört att villkoren för polisens utredningsverksamhet har försämrats. Nedläggningen av häktet i har med andra ord inneburit mindre polisarbete, färre besök samt risk för sämre utredningar. utreder f.n. behovet av häktesplatser i och och har kommit fram till att det behövs ytterligare 1520 platser. För att lösa behovet bör alternativet ett nytt häkte i utredas. Där finns stora möjligheter att samordna verksamheten med polisens behov av arrest, kriminalvårdens frivård och den tillnyktringsverksamhet som har i . Dessutom skulle de negativa konsekvenserna av tidigare nedläggning kunna undanröjas.
mot · GR02Ju354 · 2003-10-07 00:00:00 — Vårdprogram för män dömda för våldsbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att män som dömts för våldsbrott skall kunna dömas till vårdprogram. tillkännager för regeringen vad som i anförts om att män som dömts för våldsbrott ska kunna dömas till vårdprogram. har kvinnorörelsen kämpat för att män som begått våldsbrott, mot kvinnor, ska kunna dömas till ett vårdprogram i sitt fängelsestraff. Detta har tyvärr inte genomförts, inte heller har män som bett om hjälp kunnat få det. Lyckosamma försök har gjorts men stannat där. Därför står kvinnorörelsen kvar vid sitt krav. Men denna möjlighet till stöd för män dömda till våldsbrott borde också kunna prövas för alla som har behov av det. har vi både hört och sett hur män både varit omhändertagna inom och dömda till fängelsestraff både för kort och . Trots det fortsätter deras kriminella bana och/eller med fortsatt missbruk och grava problem. Det är ett misslyckande för samhället men också ett lidande för personerna själva och deras anhöriga. Många vittnar om att de sökt hjälp men inte fått det. Föräldrar till barn med problem och anhöriga vädjar med jämna mellanrum för vård och hjälp till sina barn, man eller pappa. När en person tjänar av en dom och berövats vistelsefrihet borde det vara självklart att både kunna ansluta sig till ett vårdprogram och om samhället så anser också kunna dömas till vårdprogram. Det här ska inte uppfattas som att dömda personer skulle få ett lindrigare straff eller att brottet de begått inte anses som allvarligt av samhället. De här personerna behöver hjälp med att lösa de problem de har, under professionell ledning, för att efter fängelsetiden genom fortsatt kontakt och stöd lokalt kunna gå vidare i livet utan fortsatt kriminalitet, grava sociala problem eller störningar. Varje person som blir dömd igen eller inte får rätt vård/stöd är ett misslyckande och ansvar för oss i att hitta lösningar för.
mot · GR02Ju358 · 2003-10-07 00:00:00 — Stöd till barn som brottsoffer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka inom EU för att sätta en minimistandard i för rättsligt och psykoterapeutiskt stöd till barn som är offer för brott. Rädda barnens rapport i vuxnas rättssystem är en jämförande studie från och nio andra europeiska länder om hur barn som utsatts för sexuella övergrepp behandlas i rättsprocessen. Rapporten konstaterar att många sexuellt utnyttjade barn far illa under rättsprocessen då barnen tvingas delta på vuxnas villkor. Det är viktigt att öka kompetensen om övergrepp mot barn i alla led och att se över hur man samverkar. Man bör också se över hur man på regional nivå kan bli bättre. När det gäller barnens möjlighet till hjälp varierar situationen mycket mellan de olika länderna i . Därför är det också viktigt att vi inom EU-samarbetet arbetar med dessa viktiga frågor. Ståndpunkten bör vara att barn alltid ska erbjudas omedelbar psykoterapeutisk hjälp i samband med ett avslöjande om sexuella övergrepp.
mot · GR02Ju359 · 2003-10-07 00:00:00 — möjlighet att meddela ordningsbot tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att meddela ordningsbot. När är ute på uppdrag blir man varse att någon bryter mot lagen, t ex kör för fort med båt och fastnar i en hastighetskontroll. Händelsen rapporteras till polisen som får göra en utredning. har polisiära uppgifter för att kunna ingripa när sjöpolisen inte är på plats. Detta är enbart s k förstahandsuppgifter enligt . De kan förhöra och gripa misstänkta samt företa viss husrannsakan. Men de kan inte utge ordningsbot. Om sjöpolisen istället är ute på uppdrag och vidtar de åtgärder som beskrivna ovan samt också direkt på plats kan utdela ordningsbot skulle effektiviteten öka. Det är slöseri med polisens resurser som måste utreda något som redan har gjort, för att just kunna utge ordningsbot. För att ska kunna utge ordningsbot behövs ändringar i samt att personal får viss utbildning. Enligt den information jag har är villig att ta på sig den uppgiften. (och även polisen) borde dessutom ha rätt att rutinmässigt ta alkoholutandningsprov i sjötrafik. Även detta kräver en lagändring. är också här villiga att ta på sig den uppgiften. Handläggningen i dessa ärenden skulle snabbas på väsentligt. Tid mellan upptäckt och lagföring skulle minska och det skulle leda till ett ökat förtroende för myndigheten.
mot · GR02Ju360 · 2003-10-07 00:00:00 — Misshandlade kvinnors rätt till bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje misshandlad kvinna som väljer att tillfälligt eller permanent flytta från sin bostad ges laglig möjlighet att få hämta sina och barnens personliga tillhörigheter, i skydd av en av samhället utsedd person. Många kvinnor utsätts för våld av närstående män. har åtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld av närstående män huvudsakligen handlat om att skydda den våldutsatta kvinnan genom exempelvis larmpaket och skyddat boende, dvs. inskränkningar i kvinnans frihet. Det är välkommet att nu har tagit ett beslut som trädde i kraft om åtgärder för att motverka våld mellan personer som är eller har varit närstående. Beslutet betyder bl a att ett besöksförbud ska kunna gälla för den gemensamma bostaden om det finns en stor risk för att den person förbudet riktar sig mot kommer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet eller frid. Ett besöksförbud ska också kunna utvidgas till större geografiska områden . Ett kvarstående problem är dock situationen för de kvinnor som tvingas/vill flytta. Ofta vågar de inte hämta sina och barnens personliga tillhörigheter i den gemensamma bostaden på egen hand, av rädsla för mannen. Lagstiftningen måste förändras så att kvinnan ges rätt att kräva, inte bara be om, skydd av en av samhället utsedd person för att hämta sina saker.
mot · GR02Ju361 · 2003-10-07 00:00:00 — Riskbedömning som arbetsmetod för att förebygga och förhindra våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskbedömning som metod för att förebygga och förhindra våld mot kvinnor. Genom goda riskbedömningar kan samhället förhindra en stor del av våldsbrotten. Det vanligaste våldsbrottet är att en man slår sin kvinnliga partner. Även när det gäller att förhindra det upprepade, och då ofta upptrappade, våldet mot en partner, handlar det om riskbedömning. Genom ett strategiskt genomfört sådant arbete kan polis och andra myndigheter förutsäga och förhindra upprepat partnervåld. En misshandlande man börjar nämligen sällan med mord utan arbetar sig upp från verbala angrepp till gradvis värre fysiska angrepp. Det finns alltså tid att sätta in preventiva åtgärder innan våldet blir dödligt. Det finns till och med en kvinnofridslag som stadgar att det är offentliga myndigheters skyldighet att vidta preventiva åtgärder. Men så mycket genomslag har den lagen inte fått, att riskbedömningar ännu blivit regel i polisarbetet. Forskare från Rättspsykiatriska Regionkliniken i har tillsammans med polis i och med forskare och poliser från åstadkommit en mall, . Den behandlar hur polisen ska kunna göra rätt riskbedömningar när det gäller upprepat partnervåld. är uppdelad i en omfattande intervjuguide och en mer sammanfattande frågemall. har i praktiken använts i ett utvecklingsprojekt av poliser i , och med mycket positiva resultat. Genom att poliserna i riskbedömningen använt som underlag är det omöjligt för dem att glömma bort eller nonchalera frågor som kan bidra till att göra en komplett och korrekt riskbedömning. Frågemallen, otäckt rak på sak, är föredömligt enkelt uppbyggd. Vilken bedömning gör den ansvarige polisen av det aktuella läget: Har gärningsmannen trappat upp sitt våldsamma beteende? Ger gärningsmannen uttryck för attityder som ursäktar partnervåldet? Finns tecken på psykisk sjukdom? Och så vidare, och så vidare. Alla svar är viktiga pusselbitar. Den sista frågan i den tvåsidiga är att polismannen ombeds göra en bedömning av risken för partnervåld om ingen skyddsåtgärd vidtas. Finns risk för våld ? Risk för dödligt våld? Den polis som med i hand måste ringa in ett av svarsalternativen L (låg risk ), M (medel risk ) eller H (hög risk) tar avvägningen om fortsatta insatser på djupaste allvar. Riskbedömning genom SARA-metoden behöver sättas i bruk -och överallt. Det bör bli ett av polisens viktigaste redskap i arbetet att förebygga och förhindra våld mot kvinnor. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Ju365 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors utsatthet. Vid rättegångar där kvinnor blivit utsatta för våldtäkt görs undersökningar om hur dessa kvinnor har agerat innan våldtäkten. Om de klart sagt ifrån eller har gjort motstånd mot förövarna anses detta vara avgörande. I en våldtäktssituation kan kvinnor uppleva att våldet är så grovt att fara för livet föreligger. Även om kvinnan inte vill bli våldtagen, kan hennes bedömning under hotet vara att hon försöker vara till lags, då hon tror att våldet blir mindre då. I rättegången ska endast hänsyn tas till hur förövaren/förövarna agerar, inte till hur den utsatta kvinnan gör. Ingen kvinna vill bli våldtagen och förnedrad.
mot · GR02Ju368 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behålla tingsrätten i . De små tingsrätterna i har varit ifrågasatta. En av dessa tingsrätter är den i , som i budgetpropositionen föreslås slås samman med tingsrätten i , som också föreslås bli kansliort. Vi anser dock att även i fortsättningen skall vara en självständig tingsrätt med kanslifunktion. har också gjort bedömningen att med tanke på avståndet skulle det inrättas ett tingsställe i , vilket gör att vissa lokaler ändå måste finnas kvar. Vinsten med denna sammanslagning måste anses som mycket tveksam vid en samlad bedömning, där man måste ha en helhetssyn för norra , som är en expansiv region med stort inslag av norska intressen. Detta påverkar naturligtvis även tingsrätten i . I av brottmålen är personer boende i inblandade. Tendens finns också att det norska inslaget ökar i tvistemålen, vilket bl.a. har sin grund i det utbredda ägandet av fastigheter. En slutsats av detta måste bli att avståndet man måste bedöma inte bara är det mellan och , utan att hela gränsregionen måste tas med. Vad gäller effektivitet och kompetens har tingsrätten i väl kunnat hävda sig trots sin begränsade storlek. Det finns inte någon utredning som kan påvisa att rättskipningen skulle bli bättre från rättssäkerhetssynpunkt med större tingsrätter. Ett bibehållande av en tingsrätt i har ett mycket stort symbolvärde för hela rättsväsendet i norra . Vi anser det av stort värde att fortsätta att utveckla de små tingsrätterna och en grundförutsättning är att de får arbetsro utan ständiga propåer om omorganisationer. Med bakgrund av ovanstående finns det starka skäl att ifrågasätta de samhällsekonomiska vinsterna med att slå samman tingsrätterna i och .
mot · GR02Ju371 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör se över livstidsstraffet ur ett rättssäkerhetsperspektiv i syfte att tidsbestämma det. Antalet livstidsdömda på de svenska fängelseanstalterna har ökat . Det finns flera olika anledningar till detta. Ökningen kan bero på att fler individer har dömts för grov brottslighet men även på att regeringens praxis vad gäller att bevilja nåd har förändrats. dömer domstolar ut livstidsstraff för viss typ av grov brottslighet, och därefter är det regeringens sak att ta ställning till nådeansökningar. Denna tidsbestämning av livstidsstraffet har skett allt senare vilket resulterar i att de brottslingar som döms till livstid i praktiken får ett längre straff . Men det resulterar också i att allt fler interner saknar slutdatum för sitt fängelsestraff. är det därför svårt att förutse vad ett livstidsstraff innebär. Den dömde har mycket små möjligheter att överblicka sin frigivning och därmed sina framtidsmöjligheter. Nuvarande ordning kan dessutom lätt uppfattas som att det inte är domstolarna som avgör strafftiden utan att fängelsetiden istället blir en politisk bedömning. Kriminalvårdens uppgift är att underlätta för de dömda att efter avtjänat straff kunna återanpassas i samhället och leva ett normalt liv. Att kunna påbörja återanpassningsprocessen är svårt när ovisshet om frigivningen råder. Om frigivningen istället kan överblickas underlättas planeringen för återanpassningen och det blir lättare att undvika att den dömde återfaller i brott. Enligt vår mening skapar livstidsstraffet en stor uppgivenhet och oro inte minst för de dömdas anhöriga. Den frustration som uppstår gynnar inte heller kriminalvårdens mål om en human återanpassning i samhället. Vi anser därför att regeringen bör se över livstidsstraffet ur ett rättssäkerhetsperspektiv i syfte att tidsbestämma det.
mot · GR02Ju372 · 2003-10-07 00:00:00 — Tingsrätterna i , och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konsekvensanalys av redan beslutade nedläggningar inom domstolsväsendet och att nedläggelser av och tingsrätter inte får ske. Regeringen avser att förändra domstolsorganisationen i län genom att lägga ned och tingsrätter, flytta all verksamhet till samt inrätta tingsställen i och . har tidigare som ett oeftergiveligt krav framhållit betydelsen av en lokalt förankrad domstolsverksamhet. Genom det nu aktuella förslaget lämnas en region med drygt 100 000 invånare utan egen domstol i närområdet. Avståndet från exempelvis till är . Det innebär att det blir en restid med bil vilket ger oacceptabelt långa resor för parter och ombud. Visserligen föreslås att det ska inrättas tingsställen i både och . Detta är emellertid inte en hållbar lösning ens i ett kort perspektiv. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektiv sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Framtiden kommer att ställa nya krav på närhet och lokal förankring för att garantera rättssäkerheten. Den nuvarande tingsrättsorganisationen som inrättades 1971 är på väg att raseras av regeringens reformiver. fick till uppgift att minska landets 97 tingsrätter mötte den så starkt motstånd ute i landet att regeringen till slut fick dra tillbaka kommitténs direktiv. I stället beslutade regeringen om besparingsaktioner mot tingsrätterna, i synnerhet de mindre. Vidare koncentrerades inskrivningsmyndigheterna till ett fåtal tingsrätter med budget- och personalnedskärningar som följd. Allt detta ledde i sin tur till att främst de mindre tingsrätterna blivit allt mer sårbara, bland annat på grund av minskad personalstyrka. Min oro för tingsorganisationen i län har ytterligare förstärkts efter att jag tagit del av generaldirektör promemoria, daterad , där han presenterat sin plan för regeringen och t.o.m. förordar fler sammanläggningar än regeringens ursprungliga förslag, 72 tingsrätter ska bli 37. Regeringen har angett olika skäl för behovet av en förändring av domstolarnas antal. Bland annat har man anfört att utvecklingen i samhället går allt snabbare, nya krav ställs på domstolarna med alltmer avancerade mål, en internationalisering med inslag av EG-rätt samt avancerade ekobrottsmål. Det är dock uppenbart att det handlar om politisk ovilja att resursmässigt prioritera att behålla de mindre och medelstora tingsrätterna. regleras antalet tingsrätter och platsen för en tingsrätt i förordning. På detta sätt har regeringen kunnat avgöra en fråga som borde behandlats i . går regeringens ärenden utan att ifrågasätta vad som händer med rättssäkerheten. har kritiserat den reformering, eller snarare deformering, av det svenska domstolsväsendet som genomförs med och regeringens goda minne. måste omorganisationen stanna och inga nya förändringar får genomföras förrän konsekvenserna av de redan genomförda nedläggningarna kan avläsas.
mot · GR02Ju375 · 2003-10-07 00:00:00 — Krav på vårdnadshavare att närvara vid huvudförhandling där omyndig står åtalad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldighet för vårdnadshavare att närvara vid huvudförhandling där omyndig står åtalad. Personer som blir vittnen till brott kallas regelmässigt till huvudförhandling vid äventyr av vite. Om personerna ändå uteblir riskerar de att bringas till nästa huvudförhandlingstillfälle av polis. Förhållandet understryker den vikt som lagstiftaren tillmäter vår plikt att medverka till att tvister, såväl civil- som straffrättsliga, så långt möjligt klarläggs. Någon motsvarande skyldighet att närvara saknas dock för andra inblandade, t.ex. för vårdnadshavarna till åtalade underåriga. Dessa kallas inte till huvudförhandlingen utan underrättas enbart om den. Det är sedan upp till den enskilde föräldern att avgöra om man skall närvara eller inte. Någon statistik på hur många föräldrar som står vid sitt barns sida i domstolen saknas såvitt bekant. Uppgifter från företrädare för polisen och rättsväsendet i övrigt antyder dock att vårdnadshavare ofta uteblir. Under alla omständigheter är detta inte lika självklart som man kan tro. Föräldrarnas närvaro är naturligtvis av oerhörd betydelse för de flesta unga som åtalas. Det kan bara anas hur mycket stödet från föräldrar i en så utsatt och påfrestande situation betyder för den unge. Redan av detta skäl borde vårdnadshavarna ha en skyldighet att närvara på samma sätt som gäller för vittnen. Ett annat skäl är kopplat till det underlag som domstolen skall ta ställning till. I brottmålsprocessen är en viktig del att klarlägga den åtalades personliga situation. Under punkten personalia får domstolen en bild av dennes ekonomiska, sociala och ofta också hälsomässiga situation. Informationen är av stor betydelse både vid påföljdsval och vid straffmätning. Det kan ifrågasättas om fullständigheten i detta avseende helt enkelt inte kräver föräldrarnas erfarenheter och ståndpunkter? har naturligtvis föräldrarna stor betydelse vid rehabiliteringen av en ung lagöverträdare. Skall denna bli framgångsrik måste föräldrarna ta aktiv del. Möjligen ger närvaron också föräldrarna bättre förutsättningar att fundera över föräldrarollen och sitt eget ansvar för den uppkomna situationen. Det kan inte ankomma på den enskilde föräldern att i dessa sammanhang själv välja om man vill närvara eller ej. Skälen för att lagstiftaren skall ställa detta krav på vårdnadshavarna är att många och goda och starka motstående intressen tycks saknas.