ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf370 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör uppmärksamma hur lagstiftningen vad gäller rätten till sjukpenning och rehabilitering fungerar. Socialförsäkringarna är en av grundpelarna i välfärdspolitiken. En mycket viktig del utgörs av sjukförsäkringen, som har till uppgift att ge skydd mot inkomstbortfall vid sjukdom. Lika viktig är möjligheten att genom rehabilitering få sin försörjningsförmåga återställd i situationer när sjukdom gjort det omöjligt att försörja sig i det gamla yrket. har lagändringar gjorts som direkt berör rätten till sjukpenning och rehabilitering. Den så kallade renodlingen av sjukförsäkringen vidareutvecklades i och med den så kallade steg-för-steg-bedömningen av sjukpenningrätt och rehabliteringsbehov som infördes i AFL . I och med detta har möjligheterna till arbetslivsinriktad rehabilitering försämrats för personer som drabbas av arbetsrelaterad sjukdom. Steg-för-steg-modellen innebär att om den försäkrade personen inte kan återgå till sitt vanliga arbete, ska man undersöka om den försäkrade kan få ett annat arbete hos arbetsgivaren. Är det inte möjligt ska den försäkrades arbetsförmåga prövas mot arbetsmarknaden i övrigt. Om den försäkrade trots den sjukdom som han eller hon har kan klara ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete har den personen inte rätt till ersättning från försäkringen. Först därefter prövas om den försäkrade kan återgå i arbete efter vissa rehabiliterande insatser, till exempel utbildning eller omskolning. Det betyder i praktiken att många som på grund av sjukdom inte kan fortsätta i sitt arbete inte kommer ifråga för arbetslivsinriktad rehabilitering och därför alltså inte längre har rätt till sjukersättning. Med anledning av ovanstående bör lagstiftningen som berör rätten till sjukpenning och rehabilitering ses över.
mot · GR02Sf373 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjukpenning för att förebygga sjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör uppmärksamma problemet vad gäller olika tolkning av reglerna om sjukpenning för att förebygga sjukdom, 3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring, med hänsyn till dem som arbetar schemalagd arbetstid och nattjänstgöring. Ohälsotalet har ökat i en oroväckande takt i landet och problemet är störst bland kommunalt anställda. Det finns också stora regionala skillnader gällande ohälsotalen. Många kommuner har därför startat olika projekt, ofta i samverkan med , som syftar till att sänka sjukfrånvaron och få en bättre arbetsmiljö. I projekt för att förebygga sjukdom, där betalar förebyggandesjukpenning på , har det visat sig att lagstiftningen gynnar dem som har ett 817-jobb och missgynnar dem som går på schema, skift eller natt. Gällande lagstiftning är oklar vad gäller personer som går på schema t ex inom vården om att få byta tid mot tid så att den tid som åtgår till förebyggande aktivitet kan tas ut vid annat tillfälle. Regeringen bör därför uppmärksamma problemet med att tolkningen av lagstiftningen på området skiljer sig mycket åt mellan försäkringskassorna. Aktiviteterna är ju tänkta för dem som har problem med hälsan. Detta innebär att många som har behov av t ex gruppaktiviteter avstår därför att de inte själva kan välja tid för aktiviteten. En del människor lever så på marginalen att de inte orkar med något extra på sin fritid, särskilt om de arbetar heltid. Fritiden behövs för återhämtning. Det handlar om människor som ligger väldigt nära att bli sjukskrivna. Oavsett vilka arbetstider man har skall man kunna delta i förebyggande åtgärder, för att förebygga sjukdom.
mot · GR02Sf374 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjukpenninggrundande inkomst vid avtalsförändringar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsekvenserna som uppstår vid retroaktiva lönepåslag bör uppmärksammas. När parterna på arbetsmarknaden gör upp om lönesättningen för arbetstagarna slutar det inte sällan med att det i överenskommelserna finns retroaktiva inslag. För den som är i arbete innebär detta inte något annat problem än att man får vänta ett tag på sina pengar. När det gäller den som är sjuk eller föräldraledig är situationen inte lika enkel. I lagen om allmän försäkring kan man läsa vad som gäller vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten. I det tredje kapitlet 2 § tredje stycket står följande: Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. Vidare kan man också läsa att en person som gör anspråk på ersättning är skyldig att anmäla förändringar i inkomst eller andra omständigheter som påverkar rätten till ersättning och ersättningens storlek. Vid samtal med fackliga företrädare, som ofta kommer i kontakt med dessa frågor, har jag blivit upplyst om att det finns brister i en till synes heltäckande skrivning i lagen. En väg kan vara att se över möjligheten till förändring i regler och tillämpning i lagen om allmän försäkring, så att även sjukskrivna och föräldralediga kan få del av retroaktiva lönepåslag i samband med avtalsrörelser.
mot · GR02Sf375 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppehållstillstånd för barn. erhåller inte nyfödda barn vars båda föräldrar har permanent uppehållstillstånd (men inte medborgarskap) i per automatik uppehållstillstånd. En aktiv ansökan av barnets föräldrar krävs. Det finns anledning att ändra detta. I första hand bör kravet om ansökan avskaffas. I andra hand bör prövas om det finns sätt att så långt som möjligt förenkla och automatisera handläggningen av nyfödda barns uppehållstillstånd. Barnets rättighet i samhället ska inte vara beroende av föräldrarnas förmåga att förstå och behärska en administrativ process. Det borde för alla och envar vara uppenbart att ett barn ska ha rätt att vistas tillsammans med sina föräldrar, och därför talar mycket för att barnen bör ha en likalydande legal status som föräldrarna. Att avskaffa denna måhända lilla men symboliskt viktiga särbehandling torde därutöver bidra till integrationen. Att avskaffa ansökningsprocessen torde dessutom frigöra administrativa resurser på som bättre behövs för att korta handläggningstider.
mot · GR02Sf376 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökade möjligheter till utbildning för långtidssjukskrivna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva möjligheten att för långtidssjukskrivna öka möjligheterna till utbildning som ett led i rehabiliteringen för att snabbare kunna återvända till arbetslivet. Höga ohälsotal och många långtidssjukskrivningar är ett av dagens växande problem. Orsakerna till problemet med så många långtidssjukskrivna skiftar givetvis. Därför är det viktigt att utifrån varje individs behov och förutsättningar erbjuda rehabilitering och åtgärder som syftar till att man kommer tillbaka till arbetslivet , men också så att man inte genast insjuknar igen. Något som alltför ofta förbises är dock den situation som den långtidssjukskrivne befinner sig i vid insjukningstillfället. Det kan vara dålig stämning på arbetsplatsen, vantrivsel med arbetskamrater eller arbetsuppgifter som i grunden är orsaken till långtidssjukskrivningen. I dessa fall hjälper förstås inga rehabiliteringsprogram i världen. Om inte förhållandena på arbetsplatsen förändras kommer den rehabiliterade återigen att sjukskrivas så snart han eller hon är tillbaka på den arbetsplats där vantrivseln infinner sig. I värsta fall leder detta till sjukpensionering, ofta en mänsklig tragedi men också en för samhället mycket dyrbar lösning. För att komma tillbaka till arbetslivet och lämna en långtidssjukskrivning bakom sig krävs för många ett radikalt byte av arbetsmiljö, arbetskamrater och arbetsuppgifter. Bara för att man känner att man inget mer har att ge inom det yrke man är verksam betyder det inte att man inte har resurser som kan tas tillvara inom andra yrkesområden. Därmed borde utbildning få en större roll som rehabiliteringsåtgärd. Genom att låta fler långtidssjukskrivna vidareutbilda sig kommer fler att kunna gå vidare, utvecklas och hitta ett nytt arbete de trivs med som samhällets totala kunskapsbank växer. All sådan utbildning behöver inte vara av det formella och nyttoinriktade slaget, även kortkurser, folkbildning och fördjupningsstudier av olika slag kan vara framgångsrika. Det blir både ett hälsolyft och ett kunskapslyft. är det ofta omöjligt att ta del av utbildning vid långtidssjukskrivning. Kan man studera kan man arbeta, resonerar . Ändå vittnar de som fått chansen att vidareutbilda sig att det var just den där kursen i kreativt skrivande som gjorde att de fick struktur på tillvaron, fick tillbaka lusten att arbeta och att gå vidare. I stället för att hindra människor att vidareutbildas och vidareutvecklas borde vi ta tillvara både deras och samhällets resurser för ett friskare arbetsliv.
mot · GR02Sf379 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avgifterna till . Det nya pensionssystemet innehåller en del som är ett individuellt premiesparande. Där har varje pensionsberättigad ett eget konto och ett system till förfogande där han/hon ska kunna välja och flytta mellan hundratals olika fonder. Den delen hanteras av PPM och inför starten uppstod stora svårigheter med att få datasystemen att fungera och starten sköts upp. är emellertid systemet igång och en enorm marknadsföring föregick valet av fonder. Riksdagsbeslutet om det nya pensionssystemet innehöll en möjlighet att stå utanför valen och då låta sina medel förvaltas av staten genom 7:e APfonden. Så valde och väljer också många att göra. Det är naturligtvis mycket kostsamt att bekosta och underhålla ett datasystem som ska klara att, i princip, alla löntagare flyttar sina pensionsmedel mellan hundratals fonder när som helst. Därför har röster höjts för att kraftigt begränsa urvalet av valbara fonder. Antalet transaktioner har också kraftigt minskat sedan börsyrans dagar förbyttes i nedgång. Systemkostnader tas ut av samtliga pensionssparare oavsett om man använder det eller ej. Man skulle kunna likna detta med om alla kollektivanslöts till ett aktiemäklarsystem oavsett om man tänker handla med aktier eller ej. De som medvetet valt att inte välja och därmed låtit 7:e APfonden förvalta deras kapital tar inte möjligheten att välja och välja om i anspråk och bör därför inte belastas med kostnader för detta daytraderliknande system. Det är högst rimligt att det är de som använder systemet som får betala för det. En möjlig lösning vore därför att avgifterna differentierades på så sätt att alla betalar för registerhållning etc., men att endast de som gör ett aktivt val belastas med kostnaderna för det sofistikerade valsystemet.
mot · GR02Sf380 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjukpenninggrundande inkomst vid avtalsförändringar Motionen med ovanstående nummer finns inte.
mot · GR02Sf383 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av arbetsgivaravgifterna. Arbete är i vårt samhälle mycket viktigt för välbefinnandet. Det ger en plats i samhället, en kontaktyta med andra människor och en tillfredsställelse. Arbete ger mervärde till andra i form av bra produkter och tjänster. Men på ersättningen för arbetet ska betalas sociala avgifter (av arbetsgivaren eller egenföretagaren) och inkomstskatt (av den som får ersättningen) d.v.s. skatt tas ut i två led till den del som sociala avgifter är att betrakta som skatt och inte avgift. Många företagare ser sänkta arbetsgivaravgifter som en av de viktigaste skattesänkningarna. I en undersökning av småföretagares åsikter inför valet var arbetsgivaravgifterna den näst viktigaste frågan, viktigast var nej till 60 dagars sjuklön. Anledningen är att kostnaden för arbetskraft är hög jämfört med vad de arbetande får ut i lön efter skatt. Detta ser företagare på ett bättre sätt än anställda som bara ser sin lön och den skatt som dragits på lönen på lönebeskeden. Företagen blir alltmer utsatta för en internationell konkurrens. Detta gör att priset på de varor och tjänster som företagen säljer blir viktigare för att de ska vara konkurrenskraftiga. Företagen måste därför se om sina kostnader mer . Ett sätt att stärka svenska företags konkurrenskraft är att sänka arbetsgivaravgifterna. Enligt en Temoundersökning skulle en sänkning av arbetsgivaravgifterna , från , kunna skapa 147 000 nya jobb i småföretag med 149 medarbetare.1 En sänkning av arbetsgivaravgiften skulle enligt ovanstående undersökning leda till att fler kan försörja sig själva. Det innebär skatteinkomster och lägre belastning på bidragssystem som arbetslöshetsförsäkring m.m. De sociala avgifterna måste ha en direktare koppling till det försäkringsskydd som arbetstagaren/företagaren får för att avgifterna ska kunna motiveras. Vi vill att den del i de sociala avgifterna som inte är direkt kopplad till en socialförsäkringsförmån ska tas bort. Ett första steg bör vara att ta bort den allmänna löneavgiften, som egentligen inte är en arbetsgivaravgift men tas ut på samma sätt som de sociala avgifterna. Allmänna löneavgiften tillkom som en förstärkning av statsbudgeten. Behovet av denna förstärkning kan ifrågasättas. Vi anser att ett första steg mot sänkta arbetsgivaravgifter ska göras genom att den allmänna löneavgiften tas bort. Se Småföretagare kan. så skapas 375 000 nya jobb,
mot · GR02Sf387 · 2003-10-07 00:00:00 — Permanent uppehållstillstånd på grund av våld och kränkning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om permanent uppehållstillstånd på grund av våld och kränkning. Regeringen anför i proposition 1999/2000:43 att en kvinna skall kunna beviljas fortsatt uppehållstillstånd, trots att förhållandet med hennes svenske man upphört, om sökanden eller sökandes barn utsatts för våld eller för handlingar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. Regeringen skriver vidare att om varje slag av våldshandling eller kränkning skulle medföra en obetingad rätt till fortsatt uppehållstillstånd, skulle denna rätt enkelt kunna missbrukas. Därför anser regeringen att enstaka mindre allvarliga våldshandlingar inte i sig bör medföra att sökanden beviljas fortsatt uppehållstillstånd i . Vid varje prövning skall hänsyn tas till under vilka omständigheter övergreppet ägt rum, hur allvarligt det varit och hur ofta det förekommit. Som det framgår av propositionen, skall alltså utländska kvinnor som utsätts för enstaka mindre allvarliga våldshandlingar inte beviljas fortsatt uppehållstillstånd i . Frågan är hur mycket våld en kvinna skall behöva utstå för att inte riskera utvisning? Denna synsätt stärker den urgamla uppfattningen hos en del män att lite stryk skall en kvinna kunna tåla. Denna uppfattning strider mot all annan politik i och mot vårt synsätt om rätt och fel. Kriterierna i proposition 1999/2000:43 är inte rimliga och bör därför ändras.
mot · GR02Sf389 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt uppställning: Anslag (tkr) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förtidspensioner/aktivitets- och sjukersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering skall 3 användas till rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd, och i motsvarande grad skall sjukpenningen minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering skall avsättas för finansiell samordning och för rehabiliteringsinsatser m.m. i syfte att förstärka arbetet kring personer med social utslagningsproblematik såsom hemlösa, psykiskt sjuka samt alkohol- och drogberoende. Sjukfrånvaron måste minskas och förtidspensionernas explosiva kostnadsökning stabiliseras. har föreslagit ett omfattande program mot ohälsan där stärkta rehabiliteringsinsatser genom rehabgaranti och vårdgaranti, en ny modell för arbetsgivaransvaret som ökar ansvaret för de större arbetsgivarna med högst sjukfrånvaro men också vissa regelskärpningar för exempelvis förtidspensionerna. Med våra kraftfulla åtgärder istället för regeringens halvhjärtade skulle kostnaderna för ohälsan bli lägre än dem som regeringen beräknat. föreslår en rad åtgärder för att ge människor möjligheter att återkomma i arbetslivet. Reformåtgärderna har presenterats i motioner om socialförsäkringar, hälso- och sjukvårdspolitik samt politik mot social utslagning. Vi för från sjukförsäkringen till rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd (anslag 19:1). Vidare satsar vi på ökade rehabiliteringsutredningar med mera samt på finansiell samordning med inriktning på grupper med social utslagningsproblematik såsom hemlösa, psykiskt funktionshindrade, alkohol- och drogberoende. Vi bedömer att vårt paket med satsningar på aktiva åtgärder istället för passivt stöd leder till minskade sjukpenningkostnader med samt minskade kostnader för förtidspensioner (jämfört med regeringens förslag) på (anslag 19:2). Vi föreslår en förändrad beräkningsgrund för den sjukpenninggrundande inkomsten så att den baseras på den genomsnittliga lönen som föregick sjukdomsfallet. Det beräknas leda till besparingar på . vill höja grundnivån i sjukpenningen samt i den tillfälliga föräldrapenningen till per dag. Sammanlagt anslår vi till detta. De genomförda förändringarna i arbetsskadeförsäkringen bör återkallas i väntan på en samlad översyn av socialförsäkringssystemet. Det medför minskade kostnader om (anslag 19:4). Vi föreslår även en besparing inom administration på .
mot · GR02Sf390 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 20:1 Ålderspensioner 23 486 300 600 000 20:3 BTP 10 788 000 -2 400 000 Summa för utgiftsområdet 50 656 300 - 1 800 000 föreslår att garantipensionen höjs med , i ett första steg med för . Tillsammans med förslag till sänkta inkomstskatter för dem med låga och normala inkomster, kommer pensionärernas ekonomiska situation att förbättras betydligt. föreslår att bostadstillägget ska ersätta boendekostnader av kostnaden. Vår uteblivna höjning av bostadstillägget innebär en besparing med (anslag 20:3) .
mot · GR02Sf391 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 21:1 Allmänna barnbidrag 20 878 000 1 390 000 21:2 Föräldraförsäkring 23 212 000 - 60 000 Summa för utgiftsområdet 53 852 000 1 330 000 uppfattning är att en modern familjepolitik ska vara överskådlig, ge valfrihet och stärka familjernas grundtrygghet. Därför bör den utformas enligt följande förslag: Ett fördubblat barnbidrag, till för barn i åldern , lika för alla barn. (Fördubblingen av barnbidraget skall ske i fyra steg 2004, 2005, 2006, 2007.) Därefter, för tiden , en bidragsnivå på och gällande flerbarnstillägg. Höjningen av barnbidraget påverkar inte socialbidraget. För att underlätta för föräldrarna utökas den lagstadgade rätten att gå ner i tjänstgöringstid, under barnens första , till , från dagens , för att kunna tillbringa med barnen. I förening med förslag till ny inkomstbeskattning skulle detta motsvara totalt ett effektivt grundavdrag för förvärvsarbete på ca för första barnet. Förslaget får därigenom en mycket tydlig låginkomsttagarprofil (påverkar inte utgiftssidan). Höjt tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp är viktigt för att personer med hög inkomst ofta män ska ta ut sin föräldraförsäkring. föreslår i motionen om barn och familj att grundnivån i föräldrapenningen höjs till per dag, en ökad kostnad med för (anslag 21:2). Vi föreslår även en förändring så att den sjukpenninggrundade inkomsten grundas på historisk inkomst, vilket leder till en minskning av utgifterna med (anslag 21:2). Höjningen av grundnivån i föräldrapenningen får flera positiva effekter som inte påverkar detta utgiftsområde, bland annat minskar utgifterna för socialbidrag och bostadsbidrag. I den höjning av grundnivån på per dag som beskrivit ovan, ingår garantinivån i föräldrapenningen. För att få en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperioden krävs att man varit försäkrad för en sjukpenning i minst . Utöver med föräldrapenning ska det, liksom , finnas . Ersättningen under dessa skall höjas från till .
mot · GR02Sf392 · 2003-10-07 00:00:00 — Utredning om bättre samarbete mellan myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning enligt motionens intentioner. har ohälsan ökat lavinartat och det har varit svårigheter att få snabb rehabilitering för dem som behövt detta. Det har talats om att långtidssjukskrivna bollats mellan olika myndigheter. Det pågår just nu en utredning om förstatligande av . ska också ta ställning till att möjliggöra finansiell samordning på lokalt plan. Det är försäkringskassa, länsarbetsnämnd, landsting och kommuner som ska samverka. Ett sätt att komma vidare och effektivisera, bl.a. för dem som behöver rehabilitering, är om , , , och länsarbetsnämnder arbetade tillsammans. Det finns nu försök på gång med samarbete mellan dem men det skulle behövas ytterligare effektiviseringar. Det har på flera håll i landet, bl a på mindre orter, framförts vikten av att på ett ställe kunna få den hjälp man behöver med att t ex byta arbete om man inte kan vara kvar på grund av ohälsa. En utredning bör tillsättas för att utröna om möjligheter föreligger att slå samman myndigheter.
mot · GR02Sf394 · 2003-10-07 00:00:00 — Kostnad för svenskt medborgarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnader vid ansökan om svenskt medborgarskap. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. Människor är av olika anledningar mer rörliga än . Likväl är det lika viktigt nu som förr att inte känna sig rotlös. Trivsel och trygghet är nyckelord för många och där man rotar sig vill man också vara medborgare. En utländsk medborgare måste ha bott i innan ansökan om svenskt medborgarskap kan göras. Den femåriga hemvisttiden skall vara oavbruten. Ett av villkoren för att en person skall kunna bli svensk medborgare är att han skött sig bra i . En person som vill bli svensk medborgare måste också kunna styrka sin identitet. Det kostar att ansöka om svenskt medborgarskap (naturalisation). En anmälan om svenskt medborgarskap kostar beroende på ärendetyp. Den som är statslös och har fått flyktingförklaring eller resedokument av (tidigare ) behöver inte betala något. Många av de nya svenskarna med utländskt medborgarskap som önskar sig ett svenskt medborgarskap har inte råd att ansöka om detta då de ofta saknar fast inkomst. De har inte råd att betala per person för att kunna ansöka om svenskt medborgarskap. De får inte heller ekonomiskt bistånd från till dessa kostnader eftersom detta inte anses ingå i begreppet skälig levnadsnivå. Att ha ett svenskt medborgarskap är ett sätt att känna sig delaktig i det nya samhället och underlättar därmed integrationen. Ett medborgarskap skulle också underlätta för de nya svenskarna att kunna resa friare som fullvärdiga EU-medborgare. Vi anser därför att regeringen bör se över avgiften för ansökan om svenskt medborgarskap.