mot · GR02Sf388 · 2003-10-07 00:00:00 — In- och utvandring har format . En rad invandrargrupper satte tidigt sin prägel på : valloner, judar, italienare, greker, finländare, balter och så vidare. Utan dem hade varit ett sämre, fattigare land. Under 1800- och början av 1900-talen bytte flyttströmmen riktning: en fjärdedel av befolkning utvandrade, de flesta till . Utan dem hade varit ett sämre land. De som utvandrade till var både sådana som vi skulle kalla flyktingar och sådana som i dagens debatt ofta kallas ekonomiska flyktingar. Människorna flydde undan religiös och politisk förföljelse, från uselhet och fattigdom, för att söka en dräglig tillvaro och möjligheten att försörja sig i ett annat land. För att klara svensk tillväxt och välfärd måste öppnas för arbetskraftsinvandring. Men möjligheten att arbetskraftsinvandra handlar inte bara om ekonomi. Det handlar om att ge människor, som saknar flyktingskäl, en möjlighet att söka sig till för att bygga sig en ny framtid här. Den som har anställning som väntar i ska i normala fall ges uppehållstillstånd, och den som har ett turistvisum ska ha möjlighet att söka arbete i . De som invandrar till för att arbeta ska omfattas av svenska lagar och de flesta sociala trygghetssystemen. Fackliga rättigheter, kollektivavtal, sjukvård, sjukförsäkring m.m. ska självklart även omfatta arbetskraftsinvandrarna. liberalerna vill se en betydligt mer generös lagstiftning än när det gäller anhöriginvandring. Verklighetens inte sällan tragiska levnadsöden kan svårligen helt förutses i lagparagrafer. Oavsett hur familjen ser ut ska dess betydelse som grundläggande social och ekonomisk enhet erkännas även av svensk utlänningslagstiftning, som den erkänts i en rad internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Ett och omfattning begränsat försörjningsansvar ska införas för anhöriga till arbetskraftsinvandrare och för anhöriga som inte tillhör den krets som invandrar till på denna grund. Besöksviseringspolitiken ska liberaliseras. Människor som lever i med permanent uppehållstillstånd och kanske rent av svenskt medborgarskap har rätt att kunna få besök av sina närmaste anhöriga i sitt nya hemland. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öppna för arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer flexibel lagstiftning i och EU när det gäller anhöriginvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av anhöriginvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett försörjningsansvar för anhöriginvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enklare, snabbare och mer generös besöksviseringspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande som fått ett arbete i skall beviljas uppehållstillstånd på dessa grunder. Ekonomiska skäl eller rådande konjunkturläge ska aldrig styra flyktingpolitiken. Däremot har behov av arbetskraft betydelse för om vi ska öppna för arbetskraftsinvandring. Men inte heller arbetskraftsinvandring handlar bara om ekonomi den handlar också om möjligheten för människor att bygga sig en ny framtid i . Vi liberaler vill se en värld där människor kan resa och flytta fritt mellan olika länder. Det är en vision som kan tyckas avlägsen men vars förverkligande måste påbörjas i första hand inom EU. Den senaste omfattande arbetskraftsinvandringen till ägde rum årtiondena efter krigsslutet. Det var främst tre faktorer som beredde vägen för denna. Det var den gemensamma nordiska arbetsmarknaden, organiserade överföringar av arbetskraft från andra länder till och en mer eller mindre fri turistinvandring. utlänningslag inleddes med en välskriven positiv mening: Utlänning äger rätt att, i den utsträckning och de villkor denna lag stadgar, inresa i riket och utresa ur riket samt här uppehålla sig och innehava anställning. Ej må han i annat fall eller i annan ordning än i denna lag angives tvingas lämnat landet. Grundregeln var att utlänningar skulle ha fritt tillträde till den svenska arbetsmarknaden om inte regeringen förordade att arbetstillstånd krävdes. övergav då arbetsviseringen. En utlänning kunde resa in som turist i och därefter söka arbete. När hon eller han hade fått arbete sökte personen i fråga arbetstillstånd på plats i . Det var först som invandringspolitiken åter blev mer restriktiv. Utomnordiska invandrare krävdes från och med då på arbetstillstånd före inresa. Arbetstillstånd kunde ges först efter en arbetsmarknadsprövning. Flyktingar var undantagna. har reglerna stramats åt alltmer också på flyktingområdet. I är arbetskraftsinvandringen begränsad till 300400 experter , och den stimuleras med en särskild skattereduktion. Arbetstillstånd ges endast i undantagsfall, beviljades 403 personer permanent uppehållstillstånd för att komma till och arbeta. Till detta ska läggas flykting- och anhöriginvandringen som bidrar till att öka arbetskraftsutbudet. Men behoven är större än så. Och har som redovisats tidigare varit betydligt mer öppet för utländsk arbetskraft. Det framstår inte som sannolikt att den framtida bristen på arbetskraft kommer att kunna avhjälpas genom invandring från nuvarande medlemsländer inom EU. Detta särskilt mot bakgrund av att så gott som samtliga nuvarande medlemsländer sitter med motsvarande demografiska utmaning. De risker att översvämmas av invandrare från andra länder som målas upp i agitationen mot att friare invandringsregler uppfylls blir alltså med högsta sannolikhet inte verklighet. Den fria arbetskraftsrörligheten inom EU har, trots de stora ekonomiska och sociala skillnader som råder inom gemenskapen, inte lett till någon betydande arbetskraftsinvandring till exempelvis . Som ett förberedande steg mot ett framtida medlemskap i har EU tecknat s.k. Europaavtal med tio anslutarländer i . Avsikten med dessa avtal är att successivt skapa en frihandelszon mellan EU och motparten. De omfattar handel, ekonomiska aktiviteter samt politiskt och kulturellt samarbete men ser inte exakt likadana ut för alla tio länder. Det i detta sammanhang avgörande avsnittet gäller de fyra friheterna varor, tjänster, kapital och personer och fri etableringsrätt.Europaavtalen innehåller bl.a. bestämmelser om arbetstagares fria rörlighet och etablering samt om tillhandahållande av tjänster. Någon fullständig fri rörlighet för personer i enlighet med gemenskapsrätten innebär dock inte avtalen. Vad gäller arbetstagare från ansökarländerna förutsätts att de har fått arbetstillstånd inom gemenskapen och huvudregeln är då att de ska behandlas på samma sätt som medlemsstaternas egna medborgare. Det framstår mot bakgrund av detta inte som om kan sätta allt för stor tillit till att anslutarländerna kommer att kunna utgöra den mjölkko på arbetskraft som regeringen uttryckt förhoppningar om. liberalerna beklagar den kompromiss om undantagsregler som gjordes under ordförandeskap, vilken begränsar den fria rörligheten för anslutarländernas arbetstagare. Enligt vår uppfattning bör verka för att medborgare i nya EU-länder omfattas av den fria rörligheten. Det får inte råda något tvivel om att regeringen står fast vid sin uppfattning om att fri rörlighet för arbetstagare från nya medlemsländer bör tillämpas redan från anslutningsdagen och att arbetstagare från dessa länder ska ha möjlighet att arbeta i på samma villkor som övriga medlemsstater. I förlängningen innebär det att regeringen förbinder sig att inte införa några generella s.k. övergångsregler, vid de nya medlemsländernas inträde i EU. Vårt land behöver öppnas för arbetskraftsinvandring även från länder utanför EU och kandidatländerna. Undersökning efter undersökning visar att vi går mot en växande arbetskraftsbrist. Den kommer inte att kunna täckas med inhemsk arbetskraft ens om vi blir mycket bättre på att få in dem som hamnat i utanförskap på arbetsmarknaden. Flera landsting genomför rekryteringskampanjer utomlands för att få läkare och sköterskor. Småföretag annonserar efter specialistkompetens men ingen i söker. Verkligheten i är att arbetslöshet och arbetskraftsbrist existerar sida vid sida. Enligt AMS arbetsgivarundersökning , riktad till privata såväl som offentliga arbetsgivare, har inom vissa yrkesområden av arbetsgivarna inte fått tillräckligt med arbetssökande till utannonserade platser. Enligt AMS gäller det för kategorier som försäljningsarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, service, vård och omsorg, m.m. I en annan publicerad om den framtida personalförsörjningen vad gäller vård och omsorg, bedömdes det samlade rekryteringsbehovet inom denna sektor, till 527 000 personer fram . beräknade i en rapport att rekryteringsbehovet i kommunerna, till följd av pensionsavgångar, uppgår till 570 000 personer . Det är således helt nödvändigt att införa möjligheter för människor som erbjuds jobb att få komma in i vårt land. Om vi inte får in människor från andra länder kommer det att finnas alldeles för få i arbetsför ålder vi kommer helt enkelt att vara alltför få som ska försörja alltför många. Argumenten för arbetskraftsinvandring är inte bara ekonomiska. Det förslag som presenterat ger den som vill, men som inte har flyktingskäl, chansen att söka sig en ny framtid i . som land behöver de nya influenser som arbetskraftsinvandrare kan bidra med. Historiskt sett har invandring varit mycket positivt för ett land. Sannolikt kan arbetskraftsinvandring även underlätta integrationen av de invandrare som redan finns i . Den som har en anställning som väntar i ska i normala fall ges uppehållstillstånd. Ansökan ska avslås bara om det är uppenbart att det finns kvalificerade sökande till just det arbetet, som redan bor i . Den som är i på turistvisum och får ett arbete ska inte, som reglerna är , behöva åka tillbaka till hemlandet för att ansöka om uppehållstillstånd. De som kommer hit för att arbeta kommer naturligtvis att omfattas av svenska lagar och de flesta sociala trygghetssystem: fackliga rättigheter, kollektivavtal, sjukvård, arbetarskydd, sjukförsäkring etc. Däremot är det nödvändigt med någon karenstid innan en arbetskraftsinvandrare också får rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. Vi har bedömt att behöver vara tre till . Om anställningen skulle upphöra faller uppehållstillståndet om personen inte fått nytt arbete . Permanent uppehållstillstånd för en arbetskraftsinvandrare ska erhållas automatiskt , men det ska vara möjligt att prövas för permanent uppehållstillstånd . Självklart ska de som arbetskraftsinvandrar lyda under samma lagar, lönevillkor, försäkringsskydd och socialförsäkringar som alla andra arbetande i . Men om arbetstillfället upphör, upphör också grunden för uppehållstillståndet. och övriga EU-länder har ett stort behov av tillskott på arbetskraft. Även om vi lyckades få in de nya svenskar som saknar arbete på arbetsmarknaden kommer det att finnas behov av invandrad arbetskraft. Svenskt näringsliv menar i en undersökning att ytterligare 120 000 jobb skulle kunnat ha tillsatts i den privata sektorn , om tillgången på arbetskraft var större. Den utmaning vi står inför är alltså dubbel. Vi ska både lyckas med integrationen och öppna dörren för arbetskraftsinvandring. Hur gå vidare i svensk lagstiftning? liberalerna anser att reglerna för arbetskraftsinvandring, i liksom i EU, måste liberaliseras. Alla som kan få ett jobb här ska också få flytta hit. Omvänt ska också alla svenskar som får jobb utomlands kunna flytta dit. ska återgå till att öppna för en turistinvandring, vilket innebär att det på plats i är möjligt att söka arbetstillstånd. Det skulle öka företagens möjlighet att själva avgöra vem de vill anställa. Det skulle vidare utgöra en stark förbättring för de många människor som inte har fått uppehållstillstånd men som efterfrågas på arbetsmarknaden. De kan med dagens stelbenta system inte anställas utan måste resa ut ur för att söka arbetstillstånd. Arbetskraftsinvandring skulle vidare medföra att de människor som illegalt invandrar och arbetar svart i för att fylla reella arbetskraftsbehov skulle omfattas av det sociala skyddsnätet. saknar dessa människor helt och hållet fackliga och sociala rättigheter och utnyttjas inte sällan hänsynslöst av svenska arbetsgivare. Dessutom skulle de, främst kvinnor, som hänsynslöst utnyttjas för människohandel, få ett alternativ när de vill söka sin lycka i . bör redan nu tillåta arbetskraftsinvandring, och den utredning som , givit regeringen i uppdrag att tillsätta för att utreda regelverket kring den utökade arbetskraftsinvandringen, måste därför tillsättas. kom indikationer från regeringen avseende vilka direktiv som kan komma att ges till utredningen. Den första punkten gällde att utreda behovet av arbetskraftsinvandring. Med anledning av detta vill betona att ett antal utredningar från ett flertal instanser redan har utrett och bevisat behovet av arbetskraftsinvandring. har också slagit fast behovet i sitt beslut och utifrån det begärt en utredning avseende regelverket. Frågan behöver inte utredas . Regeringen har en skyldighet att genomföra beslut, oavsett regeringens egna inställning i frågan. Enligt finns ännu ingen tidsram för utredningens arbete. Vi vill dock understryka behovet av att frågan utreds skyndsamt. Utöver flyktinginvandring och arbetskraftsinvandring utgör anhöriginvandring den tredje huvudsakliga möjligheten till immigration. Det är en rimlig human utgångspunkt att människor ska kunna träffa en livskamrat från ett annat land och att familjer som skingrats i största möjliga mån ska kunna återförenas. förändringar av migrationspolitiken innebar även en betydande inskränkning av anhörigas möjligheter att få tillstånd att återförenas med en person som fått uppehållstillstånd i . Den praxis som utvecklats av och gör att såväl hushållsgemenskap som beroendeförhållande ska ha funnits i hemlandet och dessutom mycket nära i tiden i förhållande till att ansökan om anhöriginvandring sker. Dagens regelverk bygger på en mycket etnocentrisk uppfattning av kärnsvensk modell. Vad värre är, den drabbar allra hårdast människor som drivits på flykt undan krig eller förföljelse dem som flyktingpolitiken framför allt tar sikte på att värna. Antalet månader man levt eller inte levt tillsammans före eller efter uppbrottet från hemlandet bör inte vara avgörande för om man ska bevilja uppehållstillstånd för anhöriginvandring. På EU-nivå är det synnerligen viktigt att det kommer till stånd gemensamma minimiregler för rätt till familjeåterförening. Det är ohållbart i ett EU med fri rörlighet att det hos medlemsstaterna finns olika definitioner av vem som är att klassa som anhörig. Det är därför glädjande att regeringen delvis prioriterat detta i arbete inom EU. liberalerna vill se en betydligt mer solidarisk lagstiftning när det gäller anhöriginvandring. Verklighetens inte sällan tragiska levnadsöden kan aldrig till fullo inordnas i lagstiftningsparagrafer. Oavsett hur familjen ser ut så ska dess betydelse som grundläggande social och ekonomisk enhet erkännas även av svensk utlänningslagstiftning, precis som den erkänts i en rad internationella konventioner rörande mänskliga rättigheter. För anhöriga till flyktingar som omfattas av dagens regelverk om anhöriginvandring ska inget krav på försörjningsansvar ställas. Men för att människor ska kunna ta hit anhöriga som inte ingår i den krets som får uppehållstillstånd , d.v.s. de som inte definieras som nära släktingar, ska ett och omfattning begränsat försörjningsansvar införas. Undantaget från försörjningsansvaret ska bl.a. sjukvård och skola vara. Vidare bör försörjningsansvar gälla för arbetskraftsinvandrare som vill ta med sina anhöriga. Tiden för försörjningsansvaret bör uppgå till . Att återinföra ett försörjningsansvar i innebär att man måste ta ställning till på vilket sätt detta ansvar kan utkrävas. Vidare är det viktigt att undersöka hur det ska prövas och vilka eventuella sanktioner som ska finnas kopplade till det fall en anknytningsperson inte uppfyller sitt försörjningsansvar. Den normala utgångspunkten är att lita på människor som säger sig vilja uppfylla ett åtagande i någon form, varför vi ska förutsätta att berörda personer tänker uppfylla sina åtaganden. Därför måste vi lämna största möjlighet för människor att själva avgöra sin möjlighet att ensam eller tillsammans med andra ta det aktuella försörjningsansvaret. Den formella förhandsprövningen av ett försörjningskrav bör således hållas så minimal som möjligt. Regresskrav torde kunna vara en rimlig sanktion gentemot den anknytningsperson som med avsikt frånträder sitt åtagande om försörjningsansvar. Den parlamentariska föreslog att nya regler om anhöriginvandring, vilka bland annat inbegrep frågan om försörjningsansvar, skulle börja gälla från . Så har inte skett. I själva verket har regeringen beslutat att ta de flesta av kommitténs förslag i ett EU-sammanhang och behandla dem i en proposition. , , efter många turer antagit direktivet om familjeåterförening ska en utredning tillsättas för att utreda vilka svenska lagändringar som krävs. En utredning kommer att tillsättas och en proposition kommer, enligt UD, att landa på bord först . Sammantaget innebär detta att regeringen kraftigt försenar de nya reglerna och att det dröjer innan de kommer att träda i kraft. Det är inte mindre än en skandal! Mot bakgrund av rådande omständigheter vill därför liberalerna betona vikten av att utredningsarbetet sker skyndsamt. Den restriktiva svenska besöksviseringspraxisen omöjliggör för människor att träffa sina nära och kära. Människor som lever i med permanent uppehållstillstånd och kanske rent av svenskt medborgarskap har rätt att kunna få besök av sina närmaste anhöriga i sitt nya hemland. Att få besök av nära och kära får inte vara en ynnest som svenska utlänningsmyndigheter beviljar bara när det inte finns något skäl som talar emot. tvingas många nya svenskar uppleva hur regelmässigt avslår ansökningar om besöksvisum för anhöriga från vissa länder bara därför att man inte kan utesluta att någon skulle vilja stanna kvar i efter inresa. Det är oacceptabelt att människor inte kan få besök av sina anhöriga i sitt nya hemland. efter järnridåns fall i har murarna kring höjts. Det finns anledning att tro att den förda viseringspolitiken är rent kontraproduktiv. Om den normala viseringspolitiken för släktbesök gjordes enklare, snabbare och generösare skulle många anhöriga, inte minst åldriga föräldrar, inte se sig tvingade att söka uppehållstillstånd i . De skulle istället regelbundet kunna besöka sina anhöriga i deras nya hemland. Vi menar slutligen att de människor som flytt till av flyktingskäl och är asylsökande, men etablerat sig i genom arbete, ska få stanna och sålunda få uppehållstillstånd på dessa grunder.