mot · GR02Ub391 · 2003-10-07 00:00:00 — I förra årets budgetproposition skrev regeringen att dess ambition är att utöka KY-utbildningen. I årets budget skriver man att satsningar på KY bör fortsätta i den takt det statsfinansiella läget medger. För att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft anser att vi inte kan vänta med att öka antalet utbildningsplatser. För att klara efterfrågan bör ytterligare 500 platser ställas till KY-utbildningens förfogande. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. Vad som ovan anförts om en ökning av antalet utbildningsplatser vid KY-utbildningen bör ges regeringen till känna. Flexibiliteten och möjligheten att anpassa sig efter behoven på den lokala arbetsmarknaden måste öka. KY-utbildningar har visat sig vara mycket effektiva i att få fler i arbete och därför bör antalet platser öka. Den lokala möjligheten att göra förändringar i inriktning och antal platser per utbildning bör också öka. Exempelvis ska det vara möjligt att bemöta varsel och uppsägningar lokalt med att erbjuda KY-utbildningar för att utbilda till bristyrken. Vad som ovan anförts om att ha ett mer flexibelt system för att kunna anpassa KY-utbildningar efter behov på den lokala arbetsmarknaden bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att det går att överblicka utbildningsstrukturen. finns det flera eftergymnasiala yrkesutbildningar, exempelvis påbyggnadsutbildningar inom komvux, yrkesteknisk högskola, vissa yrkesutbildningar inom folkbildningen och kvalificerad yrkesutbildning. Hur dessa inordnas i utbildningsstrukturen, hur de kan värderas om den studerande sedan vill läsa vidare och hur vissa av dessa finansieras är inte alltid helt klart. Regeringen bör därför göra en översyn och en samordning mellan de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna. Det behövs ett väl fungerande och tydligt system för validering av inhämtade kunskaper oberoende av hur de har förvärvats. Vi välkomnar därför regeringens förslag om inrättandet av en statlig delegation som ska få i uppdrag att främja och stödja nya metoder och system för validering samt stimulera framväxten av en regional samverkan. Även är folkrörelserna och folkbildningen om än i nya former den breda allmänhetens möjlighet att skaffa kunskap och få inflytande i samhället och över den egna situationen. Den som vill stärka det genuina folkstyret har därför starka skäl att ge folkrörelser och studieförbund goda arbetsförutsättningar även framöver. finns tio studieförbund i med tillsammans en mycket omfattande verksamhet. genomfördes ungefär 320 000 studiecirklar med sammanlagt 2,6 miljoner deltagare. Studieförbunden arrangerade 215 000 kulturprogram; på många håll i landet är detta i stort sett den enda organiserade kulturverksamhet som genomförs. Ämnena handlar om allt mellan rockcirklar till samhällsstudier, som inför den viktiga folkomröstningen om krona eller euro. Även folkbildningen är emellertid satt under hot. kom en utredning, Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74), som föreslår momsbeläggning av ideella föreningar för den näringsverksamhet man bedriver. har ideella föreningar i , för övrigt i likhet med flera andra EU-länder, ett generellt undantag från mervärdesskatt. En momsbeläggning av folkbildningsverksamheten skulle innebära en kraftig fördyring och dessutom kräva ökad byråkrati. En undersökning av tolv studieförbundsavdelningar i visar att man skulle tvingas höja deltagaravgifterna med . Totalt beräknar med en merkostnad på kanske för studiecirkelverksamheten i landet. Detta skulle naturligtvis särskilt drabba arbetslösa, ungdomar och nya svenskar, grupper som vi annars från samhällets sida på goda grunder vill att studieförbunden ska prioritera. Ett nytt riktat statsbidrag till vuxenutbildning infördes . Regeringen har beräknat att medel för cirka 46 500 platser inom ramen för detta bidrag. Regeringen har beräknat ett statsbidrag om drygt 7 000 årsstudieplatser skall gå till folkhögskolan. anser att studieförbunden bör tillföras 5 000 platser åren 20032005 genom en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser. Vad som ovan anförts om omfördelning av årsstudieplatser till studieförbunden bör ges regeringen till känna. Folkhögskolorna har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet. Den frihet som folkhögskolorna har att utforma sina kurser utifrån skolans speciella inriktning och profil ger stora möjligheter för kursdeltagarna att påverka studiernas inriktning och innehåll efter förkunskaper, intressen och behov. Utmärkande för folkhögskolans undervisning är att den ofta arbetar med temastudier och projektarbeten. Här är kursdeltagarnas erfarenhet av arbets- och samhällsliv en stor tillgång för arbetet. Sammanlagt finns det 147 folkhögskolor runt om i landet. 22 av dessa har startat . Trots att det blivit så många fler folkhögskolor så har de inte fått ökad budget. gick av skolorna med förlust och 2002 var ett ännu sämre år. Antagligen kommer en del folkhögskolor att gå i konkurs, om de inte får ökat statsbidrag. Folkhögskolorna har en pedagogik som passar för bl.a. skoltrötta elever. Det gör att fler och fler elever söker sig till dessa skolor. Många elever lämnar utan godkända betyg eller avslutar gymnasiestudierna eller utan att ha fått godkända betyg. Folkhögskolorna fyller därför en stor uppgift när det gäller det livslånga lärandet. Deras pedagogik passar också väldigt bra för invandrare. Av den anledningen anser vi att de bör få utökade statliga resurser och vi tillför folkhögskolorna extra utöver regeringens förslag. 8 Funktionshindrade i skolan var motståndare till avvecklingen av specialskoleverksamheten. Föräldrar och elever motsatte sig nedläggningen av och och tyckte att den specialkompetens som hade byggts upp vid dessa skolor skulle få finnas samlat. Utgångspunkten för en politik för funktionshindrade barn och ungdomar borde vara deras egna upplevelser av situationen. Barnen ska ha en rättighet och inte en skyldighet att gå integrerat. Segregation kan vara något positivt när den är självvald. anser att beslutet om att stänga den fasta skoldelen på skall omprövas. Detta bör ges regeringen till känna. 8.1 Skapa ett nytt riksgymnasium saknar blinda och synskadade barn med multifunktionshinder tillräckligt bra möjligheter att studera vidare efter . Resultatet blir att mycket få av ungdomarna går vidare, vilket är fel. De har rätt att kunna gå vidare i sin utbildning och utvecklas i sin egen takt, oavsett ålder. Det bör därför inrättas ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder. Vad som ovan anförts om att inrätta ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder bör ges regeringen till känna. har antalet elever i särskolan blivit fler och fler har antalet elever ökat . Ökningen är störst inom grundsärskolan. Variationerna över landet är stora. Olika praxis och synsätt tycks råda i kommunerna om vilka barn som ska gå i särskolan. Ett par studier pekar på att föräldrar ofta ställs inför att antingen välja grundskola med bristande resurser för särskilt stöd eller särskolan. Så får det inte vara. Det måste vara barnets egen förmåga att tillgodogöra sig undervisningen som ligger bakom beslutet att ta emot barnet i särskolan. Det är möjligt att undvika en del av det som kan komma att bli problem genom tidig diagnostisering i samverkan mellan skola och landsting. Detta skulle kunna ske t.ex. i samband med fyraårskontrollen, där personal tränad för att upptäcka sådana problem bör kunna medverka. satsningar på att tidigt upptäcka läs- och skrivproblem, inrättande av specialpedagogtjänster samt individuella skolplaner skulle också vara verktyg för att upptäcka elever som behöver gå i särskola. anser att det är viktigt att särskolan även fortsättningsvis får finnas kvar som en egen skolform. 8.3 Personer med funktionshinder och det livslånga lärandet Personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde till vuxenutbildning efter samma principer som övriga vuxna. Den lagliga begränsningen måste undanröjas ur lagstiftningen. Vad som ovan anförts om att ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildning bör ges regeringen till känna. Personer som omfattas av rätten till personlig assistans skall ha till gång till personlig assistans om personen vill delta i vuxenutbildning. KLK skriver att utnyttjandet av rätten till assistansersättning inte förändras av att någon deltar i vuxenutbildning. KLK ser inte att förslaget leder till ökade kostnader. Förslagen om att betrakta utbildning som en del i det dagliga livet och att det därmed utgör underlag för rätten till assistent enligt är både principiellt viktigt och en praktiskt effektiv väg att öppna vägen till vuxenutbildning för många personer med funktionshinder. Vad som ovan anförts om att låta vuxenutbildning vara underlag för rätt till assistent enligt LSS bör ges regeringen till känna.