ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So426 · 2003-10-07 00:00:00 — Stöd till anhöriga inom missbrukarvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av stöd till anhöriga inom missbrukarvården. De påfrestningar som den enskilde utsätts för när en närstående person drabbas av drog- eller missbruksproblem och de konsekvenser som detta kan medföra i vardagen är mycket svåra att bära. Negativa attityder och fördomar som anhöriga till missbrukare kan möta från sin omgivning bidrar till att situationen blir än mer påfrestande. Därutöver vilar det ofta ett tungt ansvar på anhöriga till vårdtagare inom missbrukarvården. De anhöriga behöver därför ett generöst samhälleligt stöd i den utsatta situation de befinner sig i. Många behandlingshem arbetar efter den så kallade Minnesotamodellen, där det under en intensiv del av behandlingsperioden anordnas särskilda anhörigveckor för att ge de anhöriga möjligheter att vara tillsammans med och stötta en familjemedlem som sökt vård för att komma tillrätta med sitt drogproblem. Under anhörigveckan genomförs gruppsamtal mellan anhöriga och vårdtagare. Även vårdtagare som saknar anhöriga ges möjlighet att delta . Det är av stor betydelse att människor som kämpar för att bli kvitt sitt drogmissbruk får omvårdnad av närstående och därför bekostar behandlingshemmet de anhörigas resor och logi. Men för anhöriga med lång resväg och som är tvungna att ta ledigt från sina arbeten för att delta i anhörigveckan kan det bli svårt att medverka. Vi anser därför att de praktiska möjligheterna för anhöriga att få ett aktivt stöd till närstående bör undersökas.
mot · GR02So429 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en förstärkning av lagen om särskilt stöd, LSS. Svenskarna har anledning att vara stolta. Vi har en unik lagstiftning som praktiskt har möjligheten att förändra många människors liv till det bättre som den slår fast grundläggande rättigheter för en grupp som annars ofta glöms bort i det politiska arbetet. Vi talar om lagen om särskilt stöd, LSS. Vi vill gå så långt att vi menar att LSS är en lagstiftning som svenska regeringsföreträdare borde marknadsföra på bred front över hela världen och visa upp som en del av en angenäm bild av . LSS borde vara ett argument för att locka investerare såväl som turister till och ett motiv för att placera främst i arbetet för funktionshinderrätt. Men det visas föga stolthet över LSS. Istället är det de förhållandevis små problemen med lagstiftningen som fått dominera debatten. Funktionshindrades rättigheter och möjlighet att leva ett värdigt liv kan inte mätas i pengar. Ändå är det de ekonomiska bekymren som drabbat vissa kommuner och kommundelar som fått stå i fokus för LSS-debatten, och lagstiftningen har fått klä skott för allehanda angrepp från kommuner och kommunsammanslutningar. Vad än värre är verkar vissa kommuner ha satt i system att konsekvent bryta mot LSS. Vi har mötts av rapporter om olika brott mot LSS och om flera kommuner som vid upprepade tillfällen begått samma eller liknande brott mot en eller flera individer. Ett system för utjämning av de ekonomiska förutsättningarna har arbetats fram i ett samarbete mellan de gröna, Socialdemokraterna och . Mot bakgrund av det finns nu möjlighet att också skärpa lagstiftningen, snabba upp processen i LSS-mål och öka straffen för de kommuner som inte följer lagen. Dellösningen på de ekonomiska bekymren kan ses som en morot, som måste kompletteras med en piska för att sätta stopp för brotten mot LSS. Piskan skulle, som nämnts, kunna bestå i högre bötesbelopp kombinerat med en i ord skarpare lagstiftning och snabbare processer. Regeringen bör skyndsamt utreda möjligheterna till sådana lagförändringar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02So431 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika möjlighet till avgiftningsplatser för kvinnor i hela landet. Tillgång till avgiftningsplatser för enbart kvinnor en rättighet I finns det alltför många missbrukare. har det mest varit män som missbrukat men ökar kvinnors missbruk lavinartat. Det är inte bara den missbrukande som drabbas utan hela personens omgivning. Missbruks- och avgiftningsvården, liksom mycket övrigt i samhället, har byggt på att det är män som är . Kvinnor har ofta blivit inlagda för avgiftning på avdelningar där både män och kvinnor vistas. Många missbrukande kvinnor har misshandlats och utsatts för våld av män i sin omgivning. Det innebär att när en kvinna är på avgiftning, kan också hennes plågoande vara där. Kvinnor behöver också stöd av andra kvinnor så att de kan hjälpa varandra med de problem som är kvinnospecifika. Det behövs lugn och ro på alla sätt och vis för att orka med att ta sej ur missbruk och då speciellt vid avgiftningstillfället, och ska man inte behöva vara rädd för att utsättas för hot och våld. Det måste bli en rättighet, i landets alla delar, att ha tillgång till avgiftningsplatser för enbart kvinnor. Det kommunala självstyret är viktigt men när det gäller rättigheter måste riksdag och regering sätta ramar. har de mest utsatta i samhället ingen, förutom en del frivilligorganisationer, som talar för dem. Dessa organisationer kan påtala vikten av rättighetslagstiftning men, som bekant, inte besluta själva. Därför anser jag att ska ge regeringen till känna att se över situationen så att lika villkor råder både för kvinnor och män.
mot · GR02So432 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppethållande på restauranger . Det har blivit alltmer vanligt att restauranger tillåts ha öppet till . Främst har detta skett i storstäder som . Men alltfler, främst studentorter, vill nu ha öppet till just 05.00. Skälen till detta var att man ville få bort så kallade svartklubbar d v s serveringsställen som hade illegal spritservering. När man införde fem tillstånd i för var också en omedelbar reaktion att dessa stängdes. Vad som sedan skedde var att det fanns någon slags marknad för olagliga spel och i vissa fall bordeller så att den svarta verksamheten fick fart igen. Vad som däremot skedde i restaurangbranschen var att det blev alltfler och allt grövre brottslingar som frekventerade restauranger. Personalen vid de fem öppna restaurangerna kunde vittna om att det inte var ovanligt med vapen inne på krogarna, dessutom så ökade droger i form av främst narkotika på de fem öppna krogarna. Polisen i har påpekat detta men har inte hörsammats av beslutsfattarna. Dessutom har ett stort antal av de restauranger som har serveringstillstånd till 05.00 beslutat att inte utnyttja detta serveringstillstånd p g a att det ger dålig försäljning efter kl .03.00. Det är nu dags att avskaffa möjligheten att ha öppet till eftersom har det inte fört något gott med sig vare sig till branschen som sådan eller dess gäster och framförallt inte till personalen.
mot · GR02So433 · 2003-10-07 00:00:00 — Rådgivning och stöd vid ofrivillig barnlöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd och rådgivning för ofrivilligt barnlösa. En halv miljon svenskar, mellan av alla par i fertil ålder, lider av ofrivillig barnlöshet. Infertilitet påverkar drastiskt individens bild av sig själv. Att inte kunna få barn, oförmåga till reproduktion utlöser ofta en existentiell sorg och kris. Utsikten att leva barnlös är något fullständigt otänkbart för många människor. Den som drabbas av ofrivillig barnlöshet har tre utvägar: 1. att söka medicinsk hjälp och behandling 2. att ansöka om att få adoptera ett barn 3. att leva barnlös. Inte något av alternativen är ett självklart eller enkelt val för någon. Även om den medicinska tekniken och utvecklingen innebär att allt fler kan få hjälp vid infertilitet, så innebär utredningar, undersökningar och behandlingar en psykisk press. Den personliga integriteten utsätts för fysiskt och psykiskt intrång. Väljer man att genomgå en adoptionsutredning måste man släppa in utomstående i sitt liv för att granska relationer, värderingar och motiv. Det tredje alternativet, att leva barnlös, kan vara svårt av både sociala och personliga skäl. Det sociala trycket är ofta stort och ger ett utanförskap. Människor som är ofrivilligt barnlösa och står inför de tillgängliga alternativen bör erbjudas tillgång till en oberoende, fristående information och rådgivning. De måste få möjlighet till stöd i sorgearbetet för att på bästa sätt kunna fatta avgörande beslut om hur de vill gå vidare. I en oberoende rådgivning ryms också stöd och hjälp till dem som tvekar, är osäkra eller har orealistiska förväntningar. Det kan då handla om att inte gå in i eller till sista möjlighet fullfölja en påfrestande, utdragen eller kostsam behandling. Eller det kan handla om att avstå adoptionsutredning om önskan om adoptivbarn är orealistisk. Hälso- och sjukvårdslagen anger att alla har rätt till vård/behandling oavsett vilket landsting man bor i. Utvecklingen visar att behandlingen av infertilitet varierar starkt mellan olika landsting. Utöver den rent medicinska behandlingen finns oftast ingen helhetssyn för en kontinuerlig eller strukturerad rådgivning. De resurser och den kompetens som finns i form av sjukhuskuratorer och familjerådgivare bör erbjudas ofrivilligt barnlösa innan de går in i en medicinsk behandling, ansöker om adoption eller bestämmer sig för att avstå från de alternativen.
mot · GR02So434 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn- och ungdomspsykiatrin. får många barn och unga med psykiska besvär vänta, i vissa fall , på professionell hjälp. Detta är oacceptabelt eftersom barn bör erbjudas omedelbar psykoterapeutisk hjälp, dels för att minska deras personliga lidande och dels för att förhindra en förvärring av situationen. Regeringen har uppmärksammat problemen i barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) och slöt för sedan ett avtal med och med föresatsen att göra något åt rådande förhållanden. Men är väntetiderna på vissa ställen för långa. Det är viktigt att utvecklingen inom BUP följs upp och att målet om flexibla gränser och utökat samarbete inom olika psykiatriska discipliner utvärderas. Syftet måste vara att väntetiderna ska minskas och att åtgärder sätts in betydligt snabbare än vad som sker . Enligt vår mening ska detta område ha fortsatt hög prioritet, och dialogen mellan regeringen och förbunden ska syfta till en utveckling som ger alla barn och unga samma möjligheter till vård och behandling i hela landet.
mot · GR02So435 · 2003-10-07 00:00:00 — Inrättande av regionala barnombudsmän tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheterna att inrätta regionala barnombudsmän. Den fokus som satts på barns och ungas ställning och rättigheter efter inrättandet av barnombudsman, är stort. Jag menar att arbetet som BO uträttar är oerhört värdefullt och får barns och ungas röster att höras i vårt samhälle . Detta är bra, men inte nog. Regionala barnombudsmän skulle ytterligare hjälpa barn att bli hörda och sedda och få rättigheter bevakade. De regionala barnombudsmännen skulle också med tydliga mandat kunna bli ett stöd för kommuner och landsting i deras arbete för barns och ungas bästa.
mot · GR02So436 · 2003-10-07 00:00:00 — Barnhälsovårdens hantering av journaler tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hantering av journaler vid barnhälsovården (BVC). När föräldrar vill teckna en sjuk- och olycksfallsförsäkring på sitt barn kräver försäkringsbolagen att föräldrarna skall ge ett medgivande till dem att få hämta ut journaler från förlossningen samt från barnhälsovården. Detta förfaringssätt är integritetskränkande för många föräldrar. I journalerna på BVC är det sjuksköterskan som gör noteringarna och endast ett fåtal gånger en barnläkare. I journalerna skrivs ofta in samtal med föräldrarna och deras oro för barnet. I journalerna på BVC skrivs inga diagnoser. Trots detta används journalerna till att göra avslag för att teckna försäkring. var det en läkare som skulle göra bedömningen av barnet utifrån journalerna när försäkringsbolagen krävde in dessa. I besparingssyfte har man nu ändrat detta förfaringssätt och använder nu sjuksköterskans noteringar för att låta en s.k. riskbedömare avgöra bifall eller avslag. Det är långt ifrån alla av försäkringsbolagens riskbedömare som har professionell utbildning för detta ändamål. Detta förfaringssätt från försäkringsbolagen har lett till att en del föräldrar nu ifrågasätter om de vågar tala med BVC om sina eventuella bekymmer. I förlängningen kan detta leda till att barnhälsovården missar en del barn som man i annat fall skulle kunna hjälpa. Intyg från läkare borde vara obligatoriskt för försäkringsbolagen för att göra en bedömning. Enligt vår uppfattning bör inte BVC:s journaler utlämnas till försäkringsbolagen. Intyg från läkaren på BVC skall vara obligatoriskt för att uppgifterna skall utlämnas.
mot · GR02So437 · 2003-10-07 00:00:00 — Utländska kvinnors rätt till abort i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utländska kvinnor skall ha rätt till abort på samma sätt som de har rätt till att nyttja övrig sjukvård. Rätten till abort är en rätt som har varit en viktig del i det politiska arbetet med att förbättra situationen för kvinnor i . Att den kvinna som av någon anledning väljer att inte föda ett barn har rätt till abort är ett viktigt ställningstagande när det gäller kvinnans rätt till sin kropp. Denna rätt gäller dock inte på lika grunder för utländska kvinnor som söker abort i , eftersom man i särskiljer på abort och annan vård för utländska medborgare. Beslutet om en utländsk kvinna ska få göra abort i är beroende på hennes anknytning till landet, något som bestäms av rättsliga råd. Om graviditeten har tillkommit i eller genom samlag med en svensk man beviljas kvinnan i regel abort. En kvinna som är gravid utan svensk anknytning däremot, beviljas sannolikt inte en abort. När det gäller övrig sjukvård så finns det en möjlighet för människor från andra länder att ta del av sådan under förutsättning att de betalar. Det är inte hållbart att just abort ska vara undantaget när det gäller vård, och utländska kvinnor bör därför ges tillgång till abort på lika grunder som de har till övrig sjukvård.
mot · GR02So439 · 2003-10-07 00:00:00 — Underättelseskyldighet för privata vårdgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utöka underrättelseskyldigheten till privata vårdgivare. Mångfalden av vårdgivare ökar genom att fler privata, kooperativa och ideella vårdgivare ges möjligheter att verka inom hälso- och sjukvården. Utvecklingen innebär att också regelverket måste anpassas till de nya verksamhetsformerna som i allt högre grad växer fram inom hälso- och sjukvården. I förordning (1982:116) om underrättelse till när det gäller beslut om att avskeda legitimerad yrkesutövare stadgas följande: När en annan myndighet än beslutar att avskeda en legitimerad yrkesutövare som i sin yrkesutövning står under tillsyn av och omfattas av bestämmelser i lagen om offentlig anställning gäller att om orsaken till avskedandet är ett brott eller en förseelse i yrkesutövningen, skall myndigheten, så snart det kan ske, sända en kopia av sitt beslut till . Denna förordning gäller endast offentliga arbetsgivare. Att privata och andra icke offentliga arbetsgivare inom hälso- och sjukvården inte omfattas av regelverket kan riskera rättstryggheten inom sjukvården. Vi anser att denna anmälningsskyldighet gälla samtliga inom yrkeskategorin, oavsett privat eller offentlig anställning.
mot · GR02So444 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa apoteksmonopolet. Varför kan man inte köpa huvudvärktabletter eller näsdroppar i livsmedelsbutiken? Den frågan ställer allt fler svenskar. Svaret är läkemedelsmonopol. är ensamt om att ha ett statligt monopol på receptfria läkemedel. Apoteksbolaget har grundande haft detta monopol. Det finns goda skäl att tro att det går att åstadkomma effektivisering och därmed lägre priser genom fri konkurrens på detta område. Dessutom skulle fler svenskar få tillgång till läkemedel på närmare håll . Inte minst de som bor i gles- eller landsbygd. När det gäller handel med receptbelagda läkemedel bör även den kunna bedrivas av annan än . Detta förutsätter tillstånd till detaljhandel med receptbelagda läkemedel och farmaceututbildad personal tillgänglig . är ett av de europeiska länder som har minst antal apotek per invånare. Apoteken har dessutom internationellt sett mycket korta tider för öppethållande. Exempelvis kan nämnas att i finns bara ett enda apotek som har öppet dygnet runt. Få apotek och korta öppethållandetider har lett till långa väntetider, vilket är mycket sällsynt i andra EU-länder. Eftersom inte har några konkurrenter finns det inget incitament att förbättra servicen och korta köerna. Detta drabbar både kunder och personal. Det är viktigt att komma ihåg att det är få som fortfarande kämpar för det svenska apoteksmonopolet. Regeringens egen utredare menar i utredningen att det är svårt att hitta aktuella motiveringar till ett bibehållande av Apoteksbolagets monopol. I utredningen kan man hitta flera argument för att avskaffa apoteksmonopolet. Ett av argumenten är att läkemedelsdistributionen kan effektiviseras genom konkurrens och därigenom kan man sänka statens kostnader för läkemedelsförsörjningen. Kostnadsminskningen är emellertid inget huvudargument, menar . Andra argument för en avmonopolisering är att det skulle medföra dynamiska effekter med en bättre anpassning till kundernas efterfrågan, farmaceuter kommer att anställas av nya apoteksaktörer och av landstingen och därigenom kommer deras kompetens att utnyttjas bättre. Denna uppfattning delar han inte bara med oss, utan också med resten av och . Även har i en rapport klagat på den svaga konkurrensen inom den svenska läkemedelsdistributionen. Det är hög tid att får konkurrens.
mot · GR02So445 · 2003-10-07 00:00:00 — Riktlinjer för nationella adoptioner tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att officiella riktlinjer för hur nationella adoptioner skall handläggas omgående bör sammanställas och göras tillgängliga för såväl sociala myndigheter som mödravården. anordnade en konferens tillsammans med om adoption av svenska spädbarn. I deras informationsmedium: Nytt från : nr 17 Extra om konferens om adoption av svenska spädbarn, publicerad beskriver de situationen på följande sätt: Nationella adoptioner förekommer inte så ofta i och officiella riktlinjer för hur de ska handläggas finns inte. På sina håll verkar det som om adoptioner mer eller mindre motverkats av sociala myndigheter till förmån för abort. Adoptioner presenteras inte som ett alternativ till abort. verkar de sociala myndigheterna anse att adoption endast är ett problem. genomfördes 19 adoptioner av svenska spädbarn, endast 16 stycken där barnen var mindre än gamla. genomfördes 11 206 fosterhemsplaceringar och 32 293 aborter. är oerhört viktiga för barn och ingenting är viktigare än trygghet. Detta bör återspeglas genom att inte utsätta spädbarn för fler separationer än nödvändigt. Ändå har kritiserats, ibland starkt, för att alltför många barn fastnar i systemet och under hela sin ungdomstid flyttas mellan olika fosterhem. Kanske hade det varit mycket bättre om de hade kunnat stanna hos en familj, som senare kunnat adoptera dem. Den ovan nämnda rapporten från avslutas med stycket: Det tycks finnas en växande motvilja mot abort bland unga kvinnor och fler kvinnor kan tänkas välja adoptionsalternativet . Det bör ses som en möjlighet för barnen. Detta gäller även adoption i stället för uppväxtplaceringar. Barnen vill inte vara barn, de vill ha en mamma och en pappa att relatera till! Självklart borde staten genom de sociala myndigheterna förenkla för adoption och se det som ett reellt alternativ. Skånberg (kd)
mot · GR02So447 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i 5 § abortlagen (1974:595). En kvinna som önskar avbryta sin graviditet kan erbjudas antingen en kirurgisk eller en medicinsk abort. Den senare utförs med hjälp av läkemedel och utgör av alla aborter. En medicinsk abort är endast aktuell då kvinnan söker för en abort tidigt i graviditeten, då den endast utförs t.o.m. graviditetsvecka 9. Innan en medicinsk abort genomförs måste graviditetslängden fastställas, vilket görs genom en vaginal ultraljudsundersökning. Detta görs vanligen av en gynekolog. De övriga momenten i samband med aborten utförs i regel av en barnmorska. Det handlar då om samtal, uppföljning och preventivmedelsrådgivning m.m. I abortlagens 5 § står det att endast den som är behörig att utöva läkaryrket får utföra abort eller avbryta havandeskap. Det innebär att kvinnan som önskar medicinsk abort, och som har på sig, måste invänta ett besök hos en gynekolog. I vissa fall är väntetiderna långa, varför gränsen för medicinsk abort passeras, vilket får till följd att kvinnan måste genomgå en kirurgisk abort. föreslår att 5 § i abortlagen ändras så att medicinska aborter kan handläggas av barnmorskor med utökad kompetens. Det skulle ge en ökad kontinuitet för kvinnan och trygghet i att få möta en och samma person under hela förloppet. Enligt ligger medicinsk abort inom barnmorskans kompetensområde förutsatt att hon får en kompletterande utbildning i vaginala ultraljud och fördjupade farmakologiska kunskaper. En sådan vidareutbildning förbereds . Detta kan ses som ett led i den tradition vi har i kring att ge barnmorskan en betydande roll i hela vårdkedjan. har varit ett föregångsland med att ge barnmorskor förskrivningsrätt av p-piller, vilket betytt mycket för bl.a. arbetet med prevention av oönskade graviditeter. föreslår att 5 § i abortlagen ändras så att barnmorskor med utökad kompetens får utföra medicinsk abort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So449 · 2003-10-07 00:00:00 — Hörselskador - ett folkhälsoproblem tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hörselnedsättning som folkhälsoproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioritering av tidiga insatser för att främja möjligheten att stanna kvar i arbetslivet och motverka utanförskap. Såväl forskare som verksamhetsföreträdare och brukare anser att kunskapen är för liten om hörselskadornas folkhälsopolitiska betydelse. finns ca 554 000 hörselskadade i åldern . Detta motsvarar av befolkningen i arbetsför ålder. Andelen hörselskadade ökar och då även i åldern . Hörselnedsättning kan inte betraktas bara som ålderskrämpa utan kan ses som ett folkhälsoproblem som berör alla generationer. Forskare vid öron-näsa-hals-kliniken i i gör en prognos, att cirka 2 miljoner svenskar kommer att ha problem med hörseln en fördubbling av antalet . Enligt forskare finns det främst tre orsaker: Genetiska faktorer, bullriga ljudmiljöer och åldersnedsättning. Redan i förskoleåldern utsätts barn för höga ljudnivåer på dagis. Rock-konserter och andra musikevenemang bidrar också till att människor utsätts för höga ljudnivåer som medverkar till försämrad hörsel. Undersökningar visar att hörselskadade är överrepresenterade när det gäller sjukersättning (tidigare förtidspension). Statistik från visar att var femte hörselskadad kvinna har sjukersättning. Den forskning som finns kring orsakerna till varför så många hörselskadade inte fungerar i arbetslivet är bristfällig. En orsak kan vara att brist på hjälpmedel, till exempel konferenssystem och förstärkare till telefon, medför att de hörselskadade inte kan kommunicera på samma sätt som de som har fullgod hörsel. Detta bidrar till utanförskap för de hörselskadade. Genom tidiga och enkla insatser med rehabilitering skulle fler hörselskadade kunna stanna kvar i arbetslivet. Forskningsinsatser inom detta område bör ges högre prioritet. Hörselnedsättning bör få status som ett folkhälsoproblem. Tidiga insatser, till exempel med hjälpmedel, för att de med hörselnedsättning ska stanna kvar inom arbetslivet, bör ges högre prioritet.