mot · GQ02Fi17 · 2003-05-05 00:00:00 — Vi föreslår besparingar inom administrationen med (anslag 13:6, 14:4, 14:5). UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp tar ett helhetsgrepp mot ohälsan genom att kombinera en nationell vårdgaranti och en rehabiliteringsgaranti, delvis finansierade genom finansiell samordning, ett arbetsgivaransvar som är avpassat efter antalet anställda samt åtgärder för ökad kontroll och modifierade ekonomiska incitament i sjukförsäkringen. Vi vill genomföra en särskild satsning på att få ner sjukskrivningarna i kommuner och landsting. Vi anslår också medel för att genomföra förslag. För att minska kostnaderna för sjukförsäkringen föreslår att ersättningsnivåerna sänks till . Det sänker kostnaderna som incitamenten till rehabilitering och återgång i arbete förstärks något. Vi föreslår att SGI ska beräknas utifrån genomsnittsinkomsten vilket ger rakare rör mellan förmån och insats. Det minskar också risken för inlåsningseffekter bland sjukskrivna arbetslösa. Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom inkomstskatteförslag medför stora lättnader för pensionärer med låga och normala inkomster. Genom att öka medborgarnas möjligheter att leva på sin egen inkomst kan bidragsberoendet minska. sänker därför det maximala hyresbelopp för vilket man får fullt () bostadstillägg från till . UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn För att öka barnfamiljernas självbestämmande föreslår successivt höjda barnbidrag till dess att barnbidragen 1 till 6 uppgår till , dvs. För att förbättra jämställdheten och göra det mer attraktivt för både kvinnor och män att utnyttja sin rätt till föräldraledighet föreslår att golvet i föräldraförsäkringen höjs till per dag samt att taket höjs till 11 basbelopp. Vi föreslår att SGI ska beräknas utifrån genomsnittsinkomsten i analogi med det system vi föreslår för sjukförsäkringen. Det minskar effekterna av tillfälliga inkomstförändringar före förlossningen. Regeringens sysselsättningsmål kommer inte att uppnås till 2004 och alltför många människor befinner sig i arbetsmarknadsåtgärder, sjukskrivna eller förtids- pensionerade. Därför behövs en förnyelse av arbetsmarknadspolitiken. Vi vill minska och till förmån för ett mer decentraliserat system där beslut och resurser läggs där kunskapen om de lokala förhållandena finns. gör också bedömningen att en samordning av socialförsäkringssystemen, med sikte på en samordnad arbetslivsförsäkring med gemensam myndighetsstruktur, kan vara ett sätt att angripa den vikande sysselsättningen. förslår en sänkning av ersättningsnivån i a-kassan till kombinerad med historisk beräkning av inkomsten. Detta ger besparingar på totalt . gör en satsning på övergångsarbetsmarknader så att den som är arbetslös ska få kontakt med arbetsgivare. Den arbetslöse får då pröva arbeten på olika arbetsplatser och arbetsgivaren kompenseras med sänkt arbetsgivaravgift för någon av sina anställda. En satsning på övergångsarbetsmarknader leder till att inköpen och kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningar kan minskas, vilket är positivt eftersom dessa visat sig tämligen ineffektiva för att få fler i jobb. UO 16 Utbildning och universitetsforskning Investeringar i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och kvalificerad yrkesutbildning till högre utbildning och forskning, är en viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt. Tyvärr kan vi konstatera att det, trots socialdemokratiskt styre, fortfarande behöver göras stora insatser för att stärka grunden för vidare utbildning och livslångt lärande. överför medel för regeringens skolsatsning från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. På detta sätt får kommunerna pengar till satsningar de själva kan bedöma efter lokala förutsättningar. Det finns många områden inom utbildning och universitetsforskning som är i behov av satsningar. vill öka antalet platser för den kvalificerade yrkesutbildningen för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. Vi vill också genomföra en satsning för att stärka kompetensen och öka insatserna mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. Utbildningen till förskollärare har varit underdimensionerad och nya utbildningsplatser behövs. har varit pådrivande för att bygga ut den högre utbildningen runt om i landet. Det viktigaste är nu att följa upp den utbyggnaden med resurser som säkrar kvaliteten och stärker forskningen. Vi tillför därför medel till forskning. Vi kan konstatera att med regeringens politik kommer färre människor att kunna komplettera sin utbildning på grundskole- och gymnasienivå. Detta är konsekvensen av den besparing på genomförs på rekryteringsbidraget. Vi tillför medel till detta. UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid kulturpolitik ska verka för ett rikt kulturliv för alla människor oavsett social eller ekonomisk status. Kulturen ska stå för kontinuitet och nyskapande samt vara en kritisk röst i samhällsdebatten. Den är också en del av samhällets demokratiska samtal. I ett samhälle där stress och ohälsa ökar är det viktigt att kulturen ges utrymme. Kulturen kan spela en viktig roll i ett folkhälsoarbete, inte minst i rehabilitering av långtidssjukskrivna. Det är viktigt att undersöka om den kultur som finansieras med statliga medel verkligen kommer alla till del. Länsteatrarnas och länsmuseernas ekonomiska situation bör också ses över. Det behövs mer pengar till dessa institutioner för att de ska klara sitt uppdrag att föra ut kulturen i landet. Ungdomar och deras rätt till kultur är viktigt. fortsätter sin satsning på ung kultur. Ungdomar måste själva få utveckla och utforma sin kultur utan inblandning av vuxna. Därför satsas återigen pengar på KUL-bidraget . KUL-bidraget är en del i ungdomsatsningen även om , och folkbildningsrådet kan arbeta än hårdare och målinriktat med att få ungdomar aktiva i kulturell verksamhet. En annan viktig fråga är rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer. UO 18 Samhällsplanering, bostadsförs. Regeringen fortsätter sin bostadspolitiska strategi med att införa specialdestinerade bidrag, som orsakar än mer snedvridning och osäkerhet, vilket leder till nya problem och bidrag. Det senaste tillskottet är förslaget om ett bidrag för att främja byggandet av mindre hyresbostäder och studentbostäder. Detta kommer inte heller att leda till ökat byggande i någon särskilt stor omfattning. Bidraget bör därför inte införas. är ett exempel på centralistisk klåfingrighet. Den behövs inte och ska därför avvecklas. Det innebär också att vi säger nej till regeringens förslag om att ge utrymme att göra åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . Vi undantar av dessa för att fullfölja ingångna avtal. Genom förslag till sänkning av inkomstskatten för människor med låga inkomster minskar många familjers behov av bostadsbidrag. Sammantaget ger detta människor större ekonomiskt självbestämmande. Vår budgetmotion drar med anledning av ovanstående ned kostnaderna för utgiftsområde 18 med . UO 19 Regional utjämning och utveckling anser att ett ökat regionalt ansvar ska införas vad gäller de regionala utvecklingsresurserna. Det gäller t.ex. regionala riskkapitalfonder, stöd till klusterbildningar, program för småskalig livsmedelsproduktion och utvecklandet av landsbygdsturismen. Till detta anslår vi 429 miljoner mer än regeringen . UO 20 Allmän miljö- och naturvård Inom utgiftsområde 20 ligger politikområdet miljöpolitik samt en del av politikområdet forskningspolitik. Utgiftsområdet utgör enbart knappt en halv procent av statens utgifter. Genom att i vår budgetmotion öka anslagen till UO 20 vill vi åtminstone säkra en fortsatt utveckling av de åtgärder som dämpar miljöeffekterna, t.ex. marksanering. Alla miljöproblem löses inte inom nationens gränser, varför anslagen till miljöbistånd är av stor prioritet. I enlighet med energiöverenskommelsen mellan regeringen, och läggs stor tyngd vid en övergång till förnybar energi samt energieffektivisering. För att dessa två nödvändiga och angelägna mål ska nås krävs aktiva satsningar på forskning, teknikutveckling, samhällsinformation och sjösättning av befintliga energisnåla system. Vi anslår samma summa medel på utgiftsområdet som regeringen och emotser handlingar som lever upp till energiöverenskommelsen och tagna riksdagsbeslut. Det är ett statligt ansvar att garantera infrastrukturen, både den traditionella och den digitala, i hela landet. Genom framkomliga och säkra vägar året runt, goda kollektivtrafikförbindelser och ett utbyggt bredbandsnät vi för tillväxt, livskvalitet och självbestämmande i hela landet. Trots att vägar på många håll är det enda realistiska fysiska kommunikationsmedlet för människor och gods så håller de svenska vägarna ofta en undermålig status. prioriterar upprustning av det nedslitna och hårt åtgångna vägnätet liksom tjälsäkring av det finmaskiga vägnätet. En stor del av landets vägar är enskilda. Dessa vägar, liksom de mindre allmänna vägarna, är otroligt viktiga för fast- och fritidsboende, turister, det rörliga friluftslivet, företag och hela näringsgrenar. anser att de enskilda vägarna måste garanteras sådana resurser att de har en hög och god standard. Vi anslår 2,55 miljarder mer än regeringen . SJ AB:s prekära finansiella situation måste lösas. avvisar den lösning som regeringen valt att vinstgivande statliga företag ska tillskjuta medel till statliga förlustbolag. vore ett breddat ägande det bästa sättet att föra in nytt kapital i SJ:s verksamhet. Eftersom en så pass akut situation har tillåtits uppkomma, anser att SJ bör ta ett lån på de aktuella 1,855 miljarderna. Räntekostnaderna uppgår enligt aktuell femårsränta à till 98 miljoner . UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Avgörande för svenskt jordbruks ekonomiska förutsättningar är hur regeringen agerar på EU-nivå och hur mycket pengar som den plockar hem till svenskt jordbruk. misslyckande i dessa förhandlingar bör kritiseras. Om regeringen hade visat ett större intresse för svenskt jordbruk skulle den ha engagerat sig mer i att få tillbaka av de pengar som vi stoppar in i EU-apparaten. Trots ett ökat budgeterat anslag anser att mer pengar måste till för att möjliggöra de areella näringarnas fortlevnad. kommer att innebära stora omställningar för jordbruket i och med EU:s jordbruksreform. Även skogsbruket och fisket måste få stöd i tider då samhällets miljöproblem påverkar företagarens möjligheter till lönsamhet i sitt företag. Utgiftsområdet är närmast att beteckna som ett stort anslag till diverse statliga myndigheter som är satta att förverkliga regeringens prestigeprojekt, t.ex. dåligt redovisade satsningar i . Näringsliv är i princip så långt man kan komma från utgiftsområde 24. föreslår myndighetsbesparingar och neddragningar av förvaltningskostnader till ett värde av . UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna avsätter för extra resurser i skolan 2004, 2005 och 2006. Vi föreslår, till skillnad från regeringen, att dessa medel levereras direkt till kommunerna genom det allmänna bidraget. inkomstskatteförslag har stor effekt på kommunernas ekonomi. Förslaget innebär att grundavdraget slopas för att istället ersättas med en statlig skatterabatt som ökar kommunsektorns skatteintäkter. Kommunens intäkter ökar med 2003, 2004 och 2006. Effekterna av inkomstskattereformen regleras tillsammans med kompensation för de övriga reformer som påverkar kommunernas inkomster. Den totala effekten av förslag blir att avsätts till utg.omr. 25 2004, 2005 och 2006. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Staten bör inte äga företag. föreslår utförsäljning av statlig egendom och statliga företag för 30 mdkr för och 50 mdkr . Intäkterna ska gå till att betala av på statsskulden vilket kommer att ge besparingar i enlighet med tabellen ovan, givet regeringens antagande om den 5-åriga räntan på .