mot · GR02N329 · 2003-10-07 00:00:00 — I vår budgetmotion avsätter vi för att finansiera en satsning på riskkapitalavdrag. Vad ovan anförs om att införa ett riskkapitalavdrag bör ges regeringen till känna. Speciellt viktigt är tillgången på såddkapital, dvs. de medel som en uppfinnare eller entreprenör kan söka för att utvärdera eller pröva ett koncept eller idé för att utveckla en produkt innan företaget etablerats. Det kan även omfatta forskningsprojekt med kommersiell potential. Trots att såddprojekt alltså är riskabla till sin natur visar en kartläggning av /och att överlevnadsgraden är sex sju av tio under de första sex sju åren. Undersökningen visar att omsättningen och antalet anställda ökar sakta för att sedan ta fart. Av sammanlagt 471 undersökta företag hade dessa ökat antalet anställda med 2 231 personer. Kostnaden per skapat arbetstillfälle var . Efter det stora börsraset har det privata såddkapitalet nästan utraderats. har de statliga pengarna minskat genom att upphört med sin såddfinansiering på ca 70 miljoner . Genom ett samarbete med skulle istället Industrifonden ta över, ett samarbete som bara lett till ett fåtal investeringar. Årets budgetproposition innehåller inga nya pengar. Istället hoppas regeringen att en omorganisering av Industrifonden ska lösa problemet. anser att det måste vara prioriterat att mer pengar anslås till såddkapital som bevisligen leder till ett ökat företagande och fler jobb. Dyra AMS-åtgärder som bara fungerar som konstgjord andning bör däremot avvecklas. Vad ovan anförs om att öka den statliga såddfinansieringen bör ges regeringen till känna. 5.8 Trygghetssystem även för företagare Ett område där diskrimineringen mot småföretagare är uppenbar är inom trygghetssystemen. Nuvarande system bidrar till att passivt ägande av aktier gynnas framför att med eget arbete få företag att växa. Lagstiftningen verkar bygga på uppfattningen att företagare inte kan bli sjuka och absolut inte vill bli föräldrar. Särskilt drabbar diskrimineringen i föräldraförsäkringen kvinnor som startar och driver företag. Egenföretagare har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget är stängt, med inkomstborfall som följd, riskerar även företaget att tappa kunder som söker sig till andra leverantörer. Egenföretagare drabbas också av reglerna för den tillfälliga föräldrapenningen, vilket innebär att egenföretagare får lägre ersättning än anställda när han eller hon är hemma och tar hand om sjuka barn. Detta gör det svårare för människor med barn att starta företag. Inför samma villkor för företagare som för anställda vad gäller sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet! Socialförsäkringarna bör utredas så att samma regler gäller för företagare som för anställda ifråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring. Detta bör ges regeringen till känna. Småföretagare bör också ges tillträde till a-kassan om företaget är helt eller delvis vilande. Detta bör ges regeringen till känna. Anhöriga med jobb utanför företaget ska kunna ha tillträde till a-kassa utan att företaget läggs i malpåse. sammankopplas makar inom exempelvis fåmansföretag, vilket leder till att make eller maka inte får del av arbetslöshetsersättning om den andra parten driver företag. Det är inte självklart att den andra parten i ett äktenskap per automatik är anställd i den andra partens företag. Vad ovan anförts om att make/maka till företagare ska få ta del av arbetslöshetsersättning på lika villkor som andra bör ges regeringen till känna. 5.9 Försäkringsskydd även för företagare För vissa företag kan det vara svårt att få sin verksamhet försäkrad. Avgiften för försäkringen sätts i relation till skadefrekvensen, och i vissa fall anser helt enkelt försäkringsbranschen att risken är för hög för att ens erbjuda sina tjänster. Därtill är det sällan som inbrott, skadegörelse och liknande förbrytelser upp av polisen, och utreds de inte ens. Det är viktigt att polisen kan erbjuda enskilda näringsidkare ett bra skydd. När väl en liga grips statuerar det ett exempel som det leder till att det sedan begås färre antalet brott eftersom det ofta är samma personer som begår många av överträdelserna. Exempel på drabbade näringar är livsmedelsindustrin, guldsmedsaffärer och pälsnäringen. anser att en utredning bör tillsättas om hur företagare som inte får fullgott försäkringsskydd p.g.a. inbrottsrisk eller stor risk för skadegörelse ska kunna bedriva verksamhet. 6 Rensa i systemen! De höga ohälsotalen är ett hot mot tillväxten och konkurrenskraft som det är nedslående att så många människor i landet är sjuka. tror på lokala lösningar på sjukskrivningsproblematiken, som t.ex. de lyckade exemplen i och visade . Socsamförsöken i bl.a. och kommuner visar också positiva resultat. Den finansiella samordningens möjligheter måste tas tillvara och de lyckosamma försöken permanentas. Arbetsgivarna har en mycket viktig roll i syn på hur rehabiliteringsarbete och förebyggande arbete mot ohälsa bör bedrivas. Erfarenheter från flera företag och arbetsgivare som arbetat framgångsrikt med de anställdas hälsa visar på stora möjligheter att skapa arbetsmiljöer som minskar sjukskrivningarna. En bra företagshälsovård, möjlighet för de anställda att överblicka och påverka sin arbetssituation, tillgång till friskvård och ett engagerat ledarskap som ser de anställda och bryr sig om hur de mår, är faktorer som till relativt begränsade kostnader har åstadkommit mycket goda resultat. I vår socialförsäkringsmotion (Sf327) yrkar vi på att företag med färre än 15 anställda bör befrias från skyldigheten att genomföra en rehabiliteringsutredning, då de av regler redan hårt betungade småföretagen har en jämförelsevis låg sjukfrånvaro. Sämst är de offentliga arbetsgivarna och i synnerhet kommunerna. Bäst är småföretagen där sjukfrånvaron genomsnittligt sett är låg. Vissa ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna behövs och bidrar till att premiera de arbetsgivare som tar väl hand om sina anställda. Det måste dock tydligt framhållas att arbetsgivarna ensamma inte kan lösa sjukskrivningsproblemen. När regeringen fullständigt misslyckats att ta sitt eget ansvar att t.ex. organisera och anslå resurser till ett fungerande rehabiliteringsarbete framstår arbetsgivaransvaret som ett desperat försök att skjuta över skulden på arbetsgivarna. Dagens sjuklöneansvar tar ingen hänsyn till arbetsgivarens storlek och förmåga att bära de merkostnader som blir fallet om någon av de anställda har hög sjukfrånvaro. Den tredje sjuklöneveckan, som infördes i samband med vårbudgeten, kompenserades inte med sänkta arbetsgivaravgifter och är därför i princip liktydigt med en skattehöjning. har dessutom ifrågasatt om det skydd för småföretag (högkostnadsskyddet) som utlovades är förenligt med . 6.3 förslag till sjuklönemodell I budgetmotion föreslår vi en sjuklönemodell anpassad för mindre företag, där antalet sjuklönedagar för ett företag är detsamma som antalet anställda i företaget, med ett maxtak per sjuktillfälle. Exempelvis har ett företag med fem anställda således ett sjuklöneansvar per anställd och sjuktillfälle. Förslaget innebär att småföretag får betydligt mindre kostnader, resurser som kan användas för att utöka såväl verksamhet som arbetskraft. På marginalen innebär förslag att ett småföretag som anställer en extra medarbetare tar mindre risker vilket har stor betydelse för framförallt arbetslösa som har varit sjukskrivna. Med ett sådant förslag vågar arbetsgivare anställa personer som har varit sjuka. Vad ovan anförs om att införa en sjuklönemodell med storleksrelaterat arbetsgivaransvar bör ges regeringen till känna. Människor startar företag för att förverkliga en idé, inte för att de är begeistrade av byråkrati och oändligt uppgiftslämnande. Krånglet är särskilt dyrt för småföretagare och kostnaden uppgår för de minsta företagen till per anställd. 75 myndigheter samlar in 73 miljoner blanketter från landets företag. Med den nya tillkom mängder med nya regler och krav på tillstånd, något som lett till att småföretagare får böta för marginella försummelser, t.ex. för försent inlämnade ansökningar. I jämförelse med konsekvenserna för och förehavanden på förefaller detta absurt. Arbetet med att förenkla reglerna måste kompletteras med konkreta mål. Den kommande mandatperioden är målet att antalet regler och blanketter för småföretag ska minska . Målet om minskning borde kompletteras med delmål och kontinuerligt återkommande rapportering till . Detta för att säkerställa att arbetet tas på allvar. Vad ovan anförs om målen och formerna för regelförenklingsarbetet bör ges regeringen till känna. Onödiga regler både motverkar uppkomsten och utvecklingen av företag. Den grupp av invandrare, ungdomar, män respektive kvinnor som uppger sig ha minst problem med regelbördan är kvinnor. På tror man att detta beror på att det strukturella motståndet mot kvinnliga företagare är så stort att de kvinnor som trots detta startar och driver företag är en slags elittrupp med bättre förutsättningar att klara regler, finansiering, normer och attityder m.m. anser det angeläget att regelförenklingsarbetet har ett uttalat genusperspektiv för att på så sätt kunna öka den låga delen kvinnliga företagare. Detta bör ges regeringen till känna. Tyvärr sätter ofta ekonomin eller uteblivna besked från myndigheter käppar i hjulet för möjligheten att starta och driva företag. tvingas många blivande företagare till en godtycklig prövning hos myndigheter för att få bidrag och stöd. driver likabehandlingsprincipen vad gäller myndigheters kontakter visavi företagare. Det bör ges regeringen till känna att myndigheter skall ha samma svarstid som företagare. Företagarna har föreslagit ett gemensamt uppgiftslämnarregister, i syfte att låta myndigheterna hämta uppgifter för statistikbehov av varandra/registret istället för av företagen. Ett sådant register skulle generera rejäla samordningsvinster, både och i pengar. Vad ovan anförs om införandet av ett gemensamt uppgiftslämnarregister bör ges regeringen till känna. 6.6 Skatten och kapitalet har ett av världens högsta skattetryck. Detta gäller inte minst skatten på arbete. Ett av skälen till att många företag köps upp av större koncerner eller helt enkelt läggs ned är att kostnaden för att föra över företaget till barnen är så stor. I många fall gör skattelagstiftningen att enda lösningen är att sälja företaget. Ska företag kunna växa av egen kraft måste det också vara möjligt att driva dem . anser att arbetande kapital i företagen ska hållas intakt vid generationsskiften genom slopad arvs- och gåvoskatt mellan makar och bröstarvingar. Förmögenhetsskatten bör också avvecklas, i ett första steg genom avskaffad sambeskattning. I vår budgetmotion finns dessa förslag fullt finansierade. Vad ovan anförs om att slopa arvs- och gåvoskatten mellan makar och bröstarvingar samt att avveckla förmögenhetsskatten, i ett första steg genom avskaffad sambeskattning, bör ges regeringen till känna. Särreglerna för beskattning av närstående innebär att närstående hamnar i en sämre situation än andra anställda. Enligt Företagarna finns det t.ex. begränsningar i den lön som en närstående beskattas för själv och eventuell högre lön beskattas hos företagaren. En närstående har inte heller samma rätt till utbildning utan att förmånsbeskattas vid personalavveckling. I familjeföretag är verksamheten ofta beroende av att familjemedlemmar rycker in och t.ex. utför feriearbete. Det är märkligt om någon som kanske siktar på att ta över företaget ska särbehandlas skattemässigt jämfört med övriga anställda. Särreglerna för beskattning av närstående bör därför slopas. Detta bör ges regeringen till känna. anser att beskattningen av fåmansbolag är skadligt utformad och bör ändras. De s.k. 3:12-reglerna finns till för att förhindra att högre beskattade löneinkomster (skatt) omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster (skatt). Även förutsatt skattesänkningar behövs en förordning som hanterar problematiken mellan de olika skattesatserna. Den s.k. 3:12-utredningen föreslog en hel del positiva förslag till förbättringar i nuvarande regelsystem, bl.a. ett införande av den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital=BEK). En sådan modell gör det möjligt att beräkna kapitalunderlaget utifrån bolagets egna kapital, dvs. allt arbetande kapital i bolaget. förordar att en större del av kapitalet får användas i beräkningarna än vad 3:12-utredningen föreslår. Svenskt Näringslivs förslag anger att kapitalunderlaget skulle omfatta av tillskjutet kapital, av beskattat kapital och av obeskattat kapital; en avvägning vi anser rimlig och därmed har finansierat fullt ut i vårt budgetförslag. Vidare anser vi att klyvningsräntan bör höjas till en nivå över statslåneräntan. Detta gör det möjligt för delägare i fåmansbolag att höja den utdelning som får beskattas som kapital. Vad ovan anförs om att i 3:12-regelverket införa en BEK-modell samt att höja klyvningsräntan till en nivå över statslåneräntan bör ges regeringen till känna. 6.7 Rättssäkerhet inom skatteområdet I dagens administrativa sanktionssystem med skattetillägg och sanktionsavgifter fungerar skattemyndigheten som beslutande instans. anser att lagen bör ändras så att myndigheten ska tvingas visa att företagaren visat oaktsamhet eller haft uppsåt att lämna felaktiga uppgifter för att man ska kunna utdöma ett skattetillägg och upptaxering. Om en företagare vill överklaga ett beslut om skattetillägg från skattemyndigheten till domstol, tvingas företagaren ändå betala in tillägget och den upptaxerade summan innan den rättsliga prövningen ägt rum. Detta förhållande strider mot ett rimligt rättsmedvetande. anser att ett eventuellt skattetillägg och upptaxering inte ska behöva betalas in förrän dom avkunnats i sista rättsinstans i de fall en företagare väljer att överklaga ett beslut från skattemyndigheten. I beräkning av skattetillägets storlek och utformning skall även vägas in gällande EU-regler vilka anger att sanktion/straff skall stå i proportion till brottets storlek och allvar. Vad ovan anförs om förändringar i skattelagstiftningen bör ges regeringen till känna. En småföretagare har sällan möjlighet att själv driva sitt skattemål utan måste anlita skattejurister. Som ersättningslagen fungerar får man inte full ersättning av det allmänna för den experthjälp man behöver. Det gör att bara företag med god ekonomi har råd att driva skattemål på ett acceptabelt sätt, vilket gör att småföretagen återigen upplever olikhet inför lagen. Möjligheterna att anlita allmän experthjälp vid skattemål bör förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt Företagarna kommer det signaler om att vissa storföretag förlänger sina betalningstider på ett sådant sätt att underleverantörer måste betala in momsen på en transaktion innan de har fått betalt från sin kund, storföretaget. För att inte företagare ska tvingas betala in mervärdesskatt på skattekontot innan företagaren fått betalt av sin kund borde tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt förskjutas. Inbetalning av skatter och avgifter för anställd personal samt skatt för företaget eller företages ägare (sk. p-skatt), är inte synkroniserat med mervärdesskatteperioden. Detta gäller mindre företag. Inbetalning och deklaration av dessa skatter och avgifter skall ske efter debiteringsmånadens utgång (den 12:e). Detta förhållande leder till administrativa problem och i vissa fall till felredovisningar. Sammantaget bör därför en gemensam period hanteras och en gemensam tidpunkt fastställas för redovisningen. Denna kan lämpligen avse den i efterföljande månad. I dessa förändringar måste givetvis även betalningsflödeseffekter för både företagen och staten beaktas. En gemensam betalningsdag enligt detta förslag liknar det system som gäller för större företag. Vad ovan anförs om att tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt bör förskjutas samt vad som ovan anförs om gemensam betalnings- och redovisningsdag bör ges regeringen till känna. 6.8 Slopa debitering av mervärdesskatt i handel mellan momspliktiga företag Vid handel mellan företag inom EU, men utanför den nationella gränsen, debiteras inte mervärdesskatt mellan företagen, förutsatt att respektive företag innehar ett s.k. VAT-nummer (VAT = value added tax = mervärdesskatt). Detta förenklade förfarande borde kunna tillämpas även i handel mellan svenska mervärdesskatteregistrerade företag då samtliga dessa finns registrerade inom samma VAT-system. Nackdelen med nuvarande momsredovisningssystem är att mycket stora summor pengar flyttas mellan företag samt mellan företag och staten utan något beskattningssyfte. Bedrägeri och felaktigheter i redovisningshanteringen tömmer systemet löpande på ett antal miljoner . Genom att radikalt minska volymen pengar i omlopp och genom att koncentrera momsuttaget och kontrollen till det led där slutlig beskattning skall ske, mot konsument eller ej avdragsgill del, kan effektiviteten öka och den administrativa belastningen på företagen och skattemyndigheten minska. En utredning som belyser detta alternativ bör tillsättas. Detta bör ges regeringen till känna. 6.9 Krafttag för konkurrenskraft I och med att konkurrensen ökar förändras även förutsättningarna för företagaren. Genom att söka likvärdiga konkurrensvillkor med övriga EU kan ytterligare tillväxt och därmed även välfärd uppnås i . Den globala ekonomin ställer krav på en högre grad av konkurrensneutralitet i de skatter och regelverk som omger företagande. Det gäller bland annat utformningen av skatter, arbetsgivaravgifter och ytterligare avregleringar av befintliga monopol. måste ges tillräckliga resurser för att komma tillrätta med kartellsituationer inom t.ex. bygg- och livsmedelsindustrin. Detta för att ge lägre konsumentpriser och för att gynna småföretagen. konkurrenskraft är på många plan bra, och dessutom tar svenskar i en europeisk jämförelse många patent per invånare och år. I ljuset av detta är det extra allvarligt att den statliga forskningen är fortsatt eftersatt, speciellt som även många av de stora företagen aviserat kraftiga neddragningar på forskningsområdet. Stora forskningsprogram bidrar till att alla möjliga kringliggande näringar får en skjuts framåt. Positiva synergieffekter av de amerikanska rymdprogrammen i kommer fortfarande den amerikanska ekonomin tillgodo i allra högsta grad. anser att det behövs stora offentliga satsningar på bl.a. miljöteknik och IT. Vad gäller miljöteknik vore vinsten dubbel: bättre kunskap och förutsättningar till miljödriven tillväxt samt ökad export av denna högteknologi till andra länder. Det är glädjande att regeringen nu föreslår krav som drivit, bl.a. vad gäller satsningar på miljöteknikexport och IT. Vi anser dock inte regeringens satsningar vara tillräckliga. Vad gäller IT anser vi att en sammanhållen nationell satsning på bredband i hela landet är en nödvändig investering för att ge förutsättningar för företagande och tillväxt i hela landet. Se vår IT-motion (T474). 6.10 Tillgång till kompetent arbetskraft Tillgång till kompetent arbetskraft kopplat till en ökad produktivitet är krasst sett den ekonomiska grundbulten för ökad tillväxt. Den demografiska prognosen för talar sitt tydliga språk; vi kommer snart att ha arbetskraftsbrist, framför allt inom offentlig sektor. är pådrivande för att bör undersöka hur vi öppnar för vidgad arbetskraftsinvandring, både för att bedriva verksamhet som anställd och som egenföretagare. Arbetskraftsinvandrarna bidrog till att stärka inkomstutvecklingen i landet såväl som den kulturella mångfalden och dynamiken. Föreställningen att invandring per se innebär kostnader för samhället är konstruerad och i många fall ett resultat av undermålig integrationspolitik. Ett fullödigt resonemang om detta återfinns i vår motion om integration och arbetskraftsinvandring (c 120). Förutom generell arbetskraftsbrist finns också ett både akut och latent problem med brist på arbetskraft med speciell kompetens. Det handlar om brist på högskoleutbildade som kan driva utvecklingen i småföretagen vidare, men även om praktisk kompetens hos personer som arbetar med specifika tillverkningsprocesser. En ökad tillgång på arbetskraft kräver krafttag mot långtidssjukskrivningarna, en ökad sysselsättning bland invandrare samt en öppning för arbetskraftsinvandring. anser att ett ökat samarbete mellan skola och arbetsliv är viktigt för att ge arbetslivet ett större inflytande över gymnasieskolans utbildningar med yrkesämnen. Därigenom bedöms också arbetslivets företrädare få ett större intresse av att ta ansvar för utbildningar. Lärlingsutbildningar och KY-utbildningar utgör viktiga delar i att få fram kompetens anpassad till såväl nationella som lokala förutsättningar. I alla stadier, från och med grundskola till universitet, bör skolan spela en större roll i att vara delaktig i att skapa intresse för entreprenörskap och företagande. Skolan fokuserar generellt sett ensidigt kring målet om anställningen. Det gäller att stimulera innovationer och nyföretagande i samverkan mellan högskolor och det omgivande samhället. Lokala och regionala aktörer, som högskolor, kommuner och lokalt näringsliv, bör stimuleras att i än högre grad samverka kring lokal utveckling. Regionala fonder och bolag i samverkan med universitet, högskolor och näringsliv har visat sig framgångsrika både i och . Klusterbildning är ett annat exempel på hur företagande och tillväxt kan uppstå lokalt under speciella förutsättningar. Det behövs förbättrade möjligheter till delägarskap för dem som är inblandade i kommersialiseringen av forskningsresultat. Detta innebär även att forskare inom universitet och högskolor i högre grad måste vara beredda att avstå delar av rättigheterna till sina forskningsresultat till eller högskolan där forskningen bedrivits, om forskaren själv inte har intresse av att kommersialisera sina forskningsresultat. Ett annat incitament för högskolorna att i ökad utsträckning kommersialisera sina forskningsresultat vore att tilldela fler högskolor holdingbolag. Yrkande i detta hänseende återfinns i vår motion om regional utveckling och landsbygdspolitik (N328). 7 Starka regioner för ökad tillväxt Tillväxtpolitik innefattar en aktiv regionpolitik som i sin tur består av både en storstadspolitik och en landsbygdspolitik. tillväxt är direkt förbunden med tillväxten i regionerna och beroende av de egenskaper och potentialer regionerna tillsammans besitter. Som nämnts inledningsvis sker regionernas bidrag till den nationella tillväxten genom att fler människor i hela går från arbetslöshet till sysselsättning, och att företagen i hela blir mer lönsamma och produktiva. Växtkraft skapas med andra ord bäst underifrån. När många människor är med och bygger samhället underifrån kan den lokala utvecklingen ta fart. 7.1 Maktfördelning enligt federalismens principer Den regionala utvecklingen är avhängig en omfördelning av makt, makten över resurser och beslut. I enlighet med federalismens principer menar att lokala och regionala organ har ett betydligt bättre beslutsunderlag än centrala myndigheter, och kan uppnå större effektivitet när det gäller att ta beslut rörande lokala och regionala frågor. Den regionala utvecklingen utvecklas i första hand regionalt. Tillväxtförutsättningar ser olika ut på olika platser och måste därför få utformas därefter. Tillväxt kan inte varaktigt skapas av bidrag och stöd. skatteförslag om att växla avdrag mot en skatterabatt, ökar kommunernas skattebas drastiskt och är en viktig del i vår politik för en mer federalistisk makt- och ansvarsfördelning. Förslaget i sin helhet presenteras i vår skattemotion (Fi306). har medverkat i den parlamentariska s.k. som har till syfte att se över det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet. Vi har där verkat för en förstärkning av den kommunala skattebasen för att på så vis minska belastningen på utjämningssystemet och reducera kraven på inbetalningar från kommuner med bättre ekonomi.