mot · GR02A302 · 2003-10-07 00:00:00 — Ett jämställt samhälle är något som alla tjänar på. Trots jämställdhetslag, diskrimineringslagar och mycket debatterande går jämställdhetsarbetet långsamt. Den framhåller ofta hur bra den är på jämställdhetsarbete. Men hur står det egentligen till? Är så jämställt som Socialdemokraterna vill göra gällande? Det enkla svaret är nej. Värderingar, attityder och könsroller måste förändras. Det handlar om ett arbete på olika plan, alltifrån politiska beslut, myndigheters agerande och i slutänden hur vi som individer agerar. Kvinnor och män måste ses som individer, inte som olika kollektiv. Alltför mycket av vänstersidans lösningar handlar om att se kvinnor som ett kollektiv som ska låsas fast i offentlig sektor, men det är just detta som gör att kvinnor inte får lika villkor. Kvinnor, precis som andra, är inte en homogen grupp. Det är dags att göra upp med föreställningen att kollektiva lösningar skapar ett jämställt samhälle. Istället behöver vi fokusera på individen och individuella lösningar. Vi är övertygade om att jämställdhetsarbetet måste börja i familjen. Det finns en stark koppling mellan delat ansvar för barn och hem och ökad jämställdhet. För kvinnornas del startar en positiv spiral på arbetsmarknaden. Kvinnorna blir inte ensamma den grupp som förväntas stanna hemma under hela föräldraledigheten eller med sjukt barn. Med dessa förändrade förväntningar kommer diskrimineringen av kvinnorna att minska. Grunden för de traditionella könsrollsmönstren upphör på så vis då den ersätts med en ny arbetsfördelning mellan föräldrarna. Om arbetsplatsens samtliga anställda, inte bara kvinnorna, har samma behov, måste företagen arbeta fram nya strategier för hur de på bästa sätt ska organisera verksamheten då personal tar föräldraledigt eller går ner i arbetstid. För att skynda på jämställdhetsarbetet vill vi höja taket i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. Detta eftersom privatekonomiska skäl ofta bidrar till att den oftast lägre avlönade kvinnan tar ut den absoluta merparten av föräldraledigheten. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor växer och värst är skillnaderna faktiskt i statlig sektor. Det finns forskning och statistik som visar att när barnen fötts ökar lönegapet. Kvinnor som är mammor tjänar mindre per arbetad timme än andra kvinnor. För män är det precis tvärtom. Pappor tjänar mer än män utan barn. Det faktum att kvinnor i allmänhet tjänar mindre än män leder inte bara till skillnader i konsumtionsförmåga. Det framträder också som en av de huvudsakliga orsakerna till ojämställdheten i familjelivet t.ex. vad beträffar ansvar för barn och hushållsarbete eftersom privatekonomiska skäl bidrar till att den oftast lägre avlönade kvinnan tar ut den absoluta merparten av föräldraledigheten. Att åstadkomma rättvisa löner mellan kvinnor och män är därför en nyckelfråga i arbetet för att förbättra jämställdheten. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Alla tjänar på jämställdhet 6 5 Vad har regeringen gjort? 7 Förändrade attityder 8 8.1 Vad händer när barnen kommer? 8.2 Gör männen med barn 9 8.3 Jämställdhetsarbete börjar i hemmet 9 8.4 Män och jämställdhet 11 8.4.2 Projektet på riktigt 11 9 Barnvänligt arbetsliv 12 9.1 Olika lön för lika arbete 13 9.1.1 Kvinnor ska inte behöva byta kön för att få högre lön! 9.1.2 Konkurrens för rättvisare löner 14 10 Kvinnors företagande 16 11 Jämställd regionalpolitik 17 12 Kvinnor i styrelser 17 13.2 Högre utbildning 19 14 En jämställd vård 20 15 Kvinnomisshandel och våldtäkt 21 16 Handel med kvinnor 22 19 Miljöpolitiken ur ett jämställdhetsperspektiv 23 20 Kvinnor i väpnade konflikter 24 20.1 Allmän värnplikt 25 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga genusperspektivet i fler utbildningar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av konsekvensbeskrivningar ur ett jämställdhetsperspektiv inför olika beslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra jämställdhetslagstiftningen tillämplig i skolsystemets samtliga stadier.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utforma ett samlat program för ökad jämställdhet i den svenska skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samla åtgärder för att motverka språkvåld i skolan i ett nationellt program.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av läroböcker ur ett jämställdhetsperspektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta lönediskrimineringsmål från Arbetsdomstolen till allmän domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjlighet till grupptalan i lönediskrimineringsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja skadeståndsbeloppet vid jämställdhetsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa arbetsmarknaders betydelse för en rättvis lönesättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en långsiktig plan för uppvärdering av kvinnodominerade yrken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lönerevision i den statliga verksamheten i syfte att utjämna löneskillnader mellan likvärdiga arbeten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med ett förslag som förbättrar kvinnors möjligheter att ta del av löneförmåner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta hälften av småföretagarlån till kvinnliga företagare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge ett forskningsuppdrag till ett lärosäte för att öka kunskapen angående kvinnor och styrelsearbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstifta bort möjligheten för facken att inskränka företagens möjlighet att teckna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av forskningen om läkemedel ur ett jämställdhetsperspektiv.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att JämO får ett särskilt uppdrag att granska försäkringsbolagens försäkringsvillkor i de delar där de berör våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett jämställdhetsperspektiv i samhällsplaneringen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett jämställdhetsperspektiv i miljöarbetet.6 1Yrkandena 1 och 36 hänvisade till UbU. 2Yrkande 12 hänvisat till FiU. 3Yrkande 14 hänvisat till NU. 4Yrkande 17 hänvisat till SoU. 5Yrkande 19 hänvisat till BoU. 6Yrkande 20 hänvisat till MJU. 4 Alla tjänar på jämställdhet Männen dominerar i arbetslivet och i politiken. Kvinnorna bär ansvaret för familjen och barnen. Det gamla könsrollsmönstret lever kvar, präglar många människors liv och barnens uppväxt. Så bärs arvet vidare från generation till generation. Man föds inte till kvinna, man blir det. ur Det andra könet 1949. Trots jämställdhetslag, diskrimineringslagar och mycket debatterande går jämställdhetsarbetet långsamt. Det tycks vara lättare att ta en promenad på månen än att skapa ett samhälle där kvinnor och män har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Den framhåller ofta hur bra den är på jämställdhetsarbete. Men hur står det egentligen till? Är så jämställt som Socialdemokraterna vill göra gällande? Det enkla svaret är nej. Ett jämställt samhälle är något som alla tjänar på. Värderingar, attityder och könsroller måste förändras. Det handlar om ett arbete på olika plan, alltifrån politiska beslut, myndigheters agerande och i slutänden hur vi som individer agerar. Kvinnor och män måste ses som individer, inte som olika kollektiv. Alltför mycket av vänstersidans lösningar handlar om att se kvinnor som ett kollektiv som ska låsas fast i offentlig sektor, men det är just detta som gör att kvinnor inte får lika villkor. Kvinnor, precis som andra, är inte en homogen grupp. Det är dags att göra upp med föreställningen att kollektiva lösningar skapar ett jämställt samhälle. Istället behöver vi fokusera på individen och individuella lösningar. När riksdag diskuterade kvinnors rätt att få tillträde till högre utbildning, t ex läkarutbildning, framfördes från medicinsk vetenskap sanningar om att kvinnor inte fick använda hjärnan alltför intensivt. Då skulle de reproduktiva organen störas och de barn som ev. föddes vara skadade. Ur Under det rosa täcket av . Att skapa ett jämställt samhälle handlar om att alla ska ha lika villkor inte att utfallet alltid ska bli detsamma. Olikheter mellan människor kommer alltid att finnas, men de ska bero på den egna insatsen, den egna kompetensen eller de egna valen, inte på en strukturell diskriminering. Litteraturvetaren beskriver träffsäkert i sin bok rosa täcket hur det börjar redan på BB när det rosa täcket läggs på den lilla flickan medan det blå läggs på den lilla pojken. Med det rosa täcket läggs alla förväntningar på flickan att växa upp till den kvinnliga kvinnan och tillägna sig alla de kvinnliga attributen. Det blå täcket läggs på pojken för att han ska tillägna sig det vi anser vara de manliga attributen. Jämställdhet kan aldrig kommenderas fram. Mycket av jämställdhetsarbetet handlar om attityder, om att människor som tillhör en grupp anser sig ha företräde framför andra människor. Att förändra attityder går inte över . Men vi som politiker har stort ansvar att skapa strukturer och incitament som skyndar på jämställdhetsarbetet. 5 Vad har regeringen gjort? 1998 utlovades: Män och kvinnor har fortfarande olika möjligheter till både inflytande och inkomst. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra hela politiken i alla delar av samhället. Kvinnligt företagande och minskad könsuppdelning av arbetsmarknaden eftersträvas. 1999 utlovades: Oskäliga löneskillnader mellan könen måste bekämpas i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. 2002 utlovades följande: Den nya jämställdhetslagen kräver att osakliga löneskillnader kartläggs och åtgärdas . Utfallet av lagskärpningen ska analyseras noga. Detta är citat ur regeringsförklaringar som avgetts av den socialdemokratiska regeringen. När vi blickar tillbaka på de år som det svenska folket haft vänstern vid makten kan inget annat konstateras än att det var mycket snack och lite verkstad. Vi har hört fagert tal om kvinnor i offentlig sektor, om världens mest jämställda regering, om andra perspektiv och kvinnliga värderingar. Men har det egentligen blivit någon skillnad ? Av styrelseledamöterna i börsnoterade företag är kvinnor. Av 335 börsnoterade företag hade bara sex en kvinnlig vd (2002). Kvinnor återfinns oftare än män i yrken med låg lön. var av alla yrkesverksamma kvinnor mellan sysselsatta på heltid och på deltid. Motsvarande siffror för männen var . anmäldes 1 600 brott mot kvinnofrid och 2 165 våldtäkter. Mycket av den medicinska forskningen har av tradition bedrivits på män. För att få ett mer jämställt samhälle duger inte fagra ord, eller en jämställdhetsbilaga i budgeten, det är handling som räknas. eftersträvar ett samhälle där alla människors lika rätt och värde respekteras oavsett kön, ursprung, sexuell läggning, ålder eller handikapp. Att vissa samhällsgrupper på olika sätt diskrimineras är ett faktum. Och orsaken är just grupptillhörigheten. Kvinnor är den största grupp som är utsatt för en sådan strukturell underordning. Som ett feministiskt parti eftersträvar vi att eliminera detta strukturella förtryck så att människor kan agera, och även betraktas, bedömas och behandlas i egenskap av individer inte i egenskap av gruppmedlemmar. Det handlar om att alla ska ha lika villkor inte att utfallet alltid ska bli detsamma. Olikheter mellan människor kommer alltid att finnas, men de ska bero på den egna insatsen, den egna kompetensen eller de egna valen, inte på en strukturell diskriminering. Den individuella friheten ska vara stor som de frihetsinskränkningar som kvinnor som grupp är utsatta för försvinner. Ytterst handlar jämställdhet om varje individs rätt till lika möjligheter och till fria livsval. Det kan handla om att välja utbildning eller yrke eller när man skaffar familj. Det handlar också om att makt och resurser är jämställt fördelade. Förstelnade könsroller begränsar individers rätt till lika behandling. Jämställdhet innebär också en frihet ifrån vissa saker. Unga flickors rätt att slippa bli kallade hora i skolan och slippa ovälkomna händer på sin kropp. Kvinnor lönediskrimineras och kvinnor går långa omvägar när de ska hem eftersom man är rädd för att bli överfallen. Staten har ett stort ansvar i att skapa system där människor har lika rätt att vara olika. Grunden för jämställdhetsarbete ligger i centerfeminismen. Ett jämställt samhälle innebär ökad frihet och rättvis behandling av såväl kvinnor som män. Kvinnors underordning måste brytas och den patriarkala ordningen hävas. Underordningen bryts genom lagstiftning, utbildning och genom att förändra attityder. Kvinnor ska ses som individer med olika behov och önskemål. Kampen för lika villkor mellan kvinnor och män förs bäst gemensamt. Kvinnors arbetsmarknad måste breddas till att gälla både offentlig och privat sektor. Att kampen ska föras av kvinnor och män gemensamt står i stark kontrast mot en mer vänsterinriktad feminism. Där ställs kvinnors gemensamma intressen mot männens. Centerfeminism utgår från att ökad jämställdhet är positivt för såväl kvinnor som män. Att bryta upp könsrollerna frigör människor oavsett kön. Genom ett feministiskt perspektiv skapas förutsättningar för ett samhälle där såväl kvinnor som män får utvecklas och där systemen inte könsmässigt styr fördelningen av makt och resurser. Avgörande för att kvinnor skall kunna ta makt är att man gör upp med den objektifiering av kvinnor som finns. När kvinnor enbart ses som objekt får de svårt att vara subjekt som tar makt. Attityderna i samhället måste förändras, något som tar tid och kräver att insatser görs redan från tidig ålder. Det är viktigt att manliga och kvinnliga egenskaper inte värderas hierarkiskt. Det är viktigt att man medvetandegör både föräldrar och de som arbetar med barn om könsrollerna. I undersökningar av exempelvis förskollärare har de själva upptäckt att könsrollerna har spelat roll för hur man agerat beroende på om det är en pojke eller flicka man bemöter. Det bör därför införas genusutbildning i förskole- och lärarutbildningarna för att medvetandegöra de som arbetar med barn och ungdomar om könsrollerna. Även barnmorskor och andra som har kontakt med blivande föräldrar kan behöva genusutbildning. Föräldrar bör uppmärksammas på de starkt rådande könsroller som finns och stärkas att fostra sina barn utifrån de individer de är. Vad som ovan anförts om att förtydliga genusperspektivet i fler utbildningar bör ges regeringen tillkänna. Stat, landsting/region och kommun bör ha noggrann planering och uppföljning vad gäller jämtegrering för att kunna korrigera orättvisor i resursfördelning mellan könen. Det offentliga ska vara ett bra exempel vad gäller jämställdhet. Vi anser att det inför olika beslut bör göras konsekvensbeskrivning ur ett jämställdhetsperspektiv i likhet med vad som gäller för miljökonsekvensbeskrivningar. Detta bör ges regeringen till känna. 8.1 Vad händer när barnen kommer? Det mest jämställda förhållande kan backa flera steg när barnen kommer. För helt plötsligt börjar mannen jobba ännu mer och kvinnan får helt plötsligt huvudansvar för barnen, matlagning, städning och kontakter med dagis och skola. Dessutom drar kvinnor ofta ner på sina egna fritidsaktiviteter medan mannen kan fortsätta med sina precis som innan barnen kom. 8.2 Gör männen med barn Att kvinnor kan bli gravida och föda barn betyder inte att kvinnor ska ha huvudansvaret för barn och familj. Om män inte förknippas med föräldrarollen blir faderskapet osynligt, vilket kan leda till föreställningar om att män inte har samma förmåga att ta hand om barn och familj som kvinnor har. Männen kanske tror sig vara jämställda, men siffrorna avslöjar att de fortfarande anser att barnen är kvinnans angelägenhet. av all föräldraledighet tas ut av mammorna, resterande används av papporna. Det är till och med så illa att av alla pappor inte tar ut en enda dag föräldrapenning. Kvinnor är också oftare hemma vid t.ex. vård av sjukt barn än män. Det är också långt fler kvinnor som arbetar deltid barnen är små för att klara av att ta hand om barn och hem. Frågan är om detta är resultatet av vårt fria val? Frågan är om dagens familjer har ett reellt val eller om valfriheten bara finns på papperet. Regeringen konstaterar själv i sin skrivelse 2002/03:140: Trots att föräldraledigheten i lika mån är tillgänglig för fadern och modern utnyttjas den endast i mycket begränsad utsträckning av fäderna. I det faktiska valet påverkas föräldrarna av värderingar i samhället, arbetsgivare, släktingar, vänner och kanske av ekonomiska överväganden 8.3 Jämställdhetsarbete börjar i hemmet Vi är övertygade om att jämställdhetsarbetet måste börja i familjen. Det finns en stark koppling mellan delat ansvar för barn och hem och ökad jämställdhet. För kvinnornas del startar en positiv spiral på arbetsmarknaden. Kvinnorna blir inte ensamma den grupp som förväntas stanna hemma under hela föräldraledigheten eller med sjukt barn. Med dessa förändrade förväntningar kommer diskrimineringen av kvinnorna att minska. En jämnare fördelning av föräldraledigheten skulle automatiskt innebära att männen utförde en större del av hushållsarbetet de är hemma med barnet. Grunden för de traditionella könsrollsmönstren upphör på så vis då den ersätts med en ny arbetsfördelning mellan föräldrarna. Barnens uppfattning blir att den här ansvarsfördelningen är självklar och naturlig. Om arbetsplatsens samtliga anställda, inte bara kvinnorna, har samma behov, måste företagen arbeta fram nya strategier för hur de på bästa sätt ska organisera verksamheten då personal tar föräldraledigt eller går ner i arbetstid. Vinsten för samhället och demokratin är stor om det finns både kvinnor och män i olika positioner och på olika nivåer. avvisar varje förslag om att omvandla föräldraförsäkringen till en individuell rättighetsförsäkring knuten till den enskilde föräldern. För det första är utgångspunkten felaktig eftersom försäkringen i första hand är barnets rättighet inte föräldrarnas. Barn med en förälder som av något skäl inte skulle ha möjlighet eller vilja att stanna hemma skulle drabbas hårt liksom barn i familjer där den ena föräldern är frånvarande. För det andra skulle en sådan konstruktion kraftigt inskränka familjernas möjlighet att själva finna den för sig passande lösningen. Flexibiliteten skulle kraftigt inskränkas. Vi vill däremot öka möjligheterna och incitamenten för både män och kvinnor att utnyttja sin möjlighet att vara hemma med barnen när de är som minst, vi vill höja taket i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. Detta eftersom privatekonomiska skäl ofta bidrar till att den oftast lägre avlönade kvinnan tar ut den absoluta merparten av föräldraledigheten. För att öka föräldrars möjlighet att tillbringa med sina barn bör barnbidraget 1 till 4 fördubblas till . bör föräldrar få lagstiftad rätt till tjänstledighet upp till halvtid under barnens förskoleår. har tidigare framfört förslag till en omfattande skattereform som främst kommer att gynna låg- och medelinkomsttagare genom att det nuvarande grundavdraget ersätts med en skatte- och förvärvsrabatt. I vår motion om barn- och familjepolitik utvecklar vi våra förslag. Det finns en del större företag som har tecknat egna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen för att garantera att deras anställda får möjlighet till en högre ersättning när de är föräldralediga. Detta måste ses som positivt och uppmuntras. Tyvärr har det förekommit motstånd från en del fackliga organisationer mot denna lösning, vilket förhindrat att sådana tilläggsförsäkringar tecknas. anser att det inte bör vara möjligt för fackliga organisationer att förhindra denna typ av tilläggsförsäkring. Regeringen bör ta initiativ till att lagstifta bort fackens möjlighet att inskränka företagens möjlighet att teckna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen. Detta bör ges regeringen till känna. 8.4 Män och jämställdhet Jämställdhetsarbetet har i stort sett drivits av kvinnor. För att få fler män engagerade i jämställdhetsarbetet behövs mer kunskap om jämställdhet bland männen. Jag har träffat hundratals killar som väntar barn och frågat: Hur blir livet tror ni? Ingen kan ge ett vettigt svar för det finns ingen kunskapsöverföring män emellan. Gå man som blivande pappa till en kompis med tre barn och frågar: Hörrudu, kan du berätta för mig hur livet blir? Får man oftast svaret: Det ordnar sig, man lär sig, lycka till! , utbildare på Manscentrum. Forskning vid visar att benägenheten att skiljas eller separera är lägst i familjer där pappan varit föräldraledig med första barnet: den är lägre än i familjer där pappan inte varit föräldraledig. ökar i dessa mer jämställda relationer benägenheten att skaffa fler barn. Det pågår en rad projekt runt om i landet om och med män och jämställdhet. Projekt , som drivs av i , vill i dialog med män visa på vinsterna med en frigörelse från gamla könsrollsklichéer, genom ett ökat engagemang kring barn och familj och en jämnare ansvarsfördelning mellan män och kvinnor vad gäller arbete i och utanför hemmet. Projektet jobbar med pappagruppsverksamheten inom föräldrautbildningen där ambitionen är att göra verksamheten attraktiv och tillgänglig för alla blivande fäder i länet. Projektet, i samarbete med andra samhällsfunktioner, som , skolorna, näringslivet med flera, försöker påverka mäns attityder till hem, barn och relationer. 8.4.2 Projektet på riktigt Projektet på riktigt startade . Uppdraget från är att starta och vidareutveckla pappagrupper i sydöstra sjukvårdsområde. Pappagrupperna syftar i första hand till att förbereda blivande och nyblivna pappor för förlossningen och ett aktivt föräldraskap. Pappagrupperna började när barnmorskorna på mödravårdscentralen i tröttnade på frånvarande pappor vid föräldrautbildningen. Den första pappagruppen såg därför ljuset i . Det sades också då att vi män förberedde oss mer när vi skulle köpa bil än när vi skulle bli fäder. Ett påstående som man kanske kan le åt, som man när man är man mest bör skämmas för det. Projektet på riktigt. Många föräldrar stressar för att både hinna med arbetet och att få tid över för sina barn. Detta drabbar speciellt kvinnor då det fortfarande generellt sett är kvinnor som tar ett större ansvar för arbetet i hemmet. I en undersökning från HTF, Barntillåtet arbetsliv 2003, visar de att arbetslivet inte är barntillåtet. Kombinationen arbetsliv och karriär är svår att få ihop och kvinnorna anser att de missgynnats på grund av graviditet. En tredjedel av de tillfrågade upplever att det ofta uppstår konflikter mellan rollerna som arbetstagare och förälder. Av de tillfrågade med barn uppger att det är svårt att kombinera arbetsliv och föräldraskap. Arbetssituationen, bristen på trygga anställningar och hoten om att missgynnas på grund av graviditet och föräldraledighet är avgörande redan när man börjar planera att skaffa barn eller inte. Det så kallade , Moderna arbets- och livsvillkor för kvinnor och män, har studerat både människors arbetsvillkor och deras livsvillkor. Deras intervjuer visar att framförallt kvinnor är angelägna att få arbetet att fungera ihop med det övriga livet. Tuffa hemförhållanden i kombination med pressande arbetsförhållanden samt att kvinnor ofta skuldbelägger sig själva, kan bli en allvarlig hälsorisk för många kvinnor. De kvinnor som vill vara kvar i arbetslivet kan tvingas välja bort barn. Svårast är det när barn och arbete ska kombineras. Det är därför viktigt att det finns en buffert för oförutsedda händelser.