ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ301 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga dispenser delas ut för fortsatt burhållning av hönor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framförallt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsätta för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna bete sig naturligt (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. Nedanstående reformer bör därför införas i enlighet med svenska djurskyddslagen vad gäller uppfödning, hantering och slakt av höns, kycklingar och tuppar. Enligt den svenska djurskyddslagen skulle värphönsen varit ute ur burarna 1999. Men sanningen blev en annan. De flesta är nämligen kvar i burarna. De får aldrig se dagsljus, sträcka vingarna eller värpa sina ägg naturligt. De stressas i burarna, hackar varandra och drabbas av diverse åkommor på grund av den ohälsosamma miljön. Svensk djurskyddslag måste nu på allvar gälla även för hönorna. Inga dispenser ska få delas ut för fortsatt burhållning. 2003 beräknas 20 miljarder kycklingar slaktas i världen, men aveln är till två tredjedelar centraliserad till två amerikanska multinationella företag. Broilerindustrin i är också omfattande och omkring 65 miljoner kycklingar dödas . Kycklingarna avlas, matas och göds i raskt tempo för att bli mat. Dagens broilerkycklingar beräknas växa dubbelt så snabbt som . Den snabba aveln av slaktkyckling är vår tids största djurskyddsproblem, anser ordföranden i EU:s vetenskapliga kommitté. Bendefekter, trånga anläggningar med tiotusentals kycklingar och maskinell automatisk slakt där djuren ofta skadas eller är levande när de krokas upp är vardag. En utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. Broilerproduktionen måste bort.
mot · GR02MJ302 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbud mot uppfödning och utsättning av djur för nöjesjakt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all nöjesjakt och uppfödning och utsättning av gräsänder, rapphöns och fasaner för detta ändamål förbjuds. Jakt finns i många olika former och människan har jagat . Men har jakten blivit en fråga som också diskuterats ur djuretisk aspekt. Liberaler i riksdag ifrågasatte vissa jaktformer redan för dryga hundratalet år sedan. Denna etiska debatt bör debatteras i resten av samhället. Jakten är inte bara ett nöje eller en politisk fråga för dem som jagar. Jakten är en samhällelig fråga där djurens lidande borde tas mer på allvar. Flertalet djur föds, göds och närs dessutom i dagens enkom för att sättas ut som objekt för nöjesjakt, också kallad godsjakt. Framförallt gräsänder, rapphöns och fasaner används till denna form av jakt. I finns 20- gods, där dessa fjäderfän föds upp, ofta maskinellt. När fåglarna växt till sig utplaceras de vanligen flera hundra åt gången och drivs därefter upp framjagade av hundar. Jägarna står sedan fria att skjuta och en hel del fåglar drabbas av skadskjutning. Stora delar av jägarkår har kritiserat den här formen av jakt. Denna grymma jakt borde förbjudas på samma sätt som vi rensat bort andra avarter inom den svenska jakten som exempelvis rävjakt enligt engelsk manér.
mot · GR02MJ303 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en övergripande probleminventering angående fäbodbruket. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i lagstiftningen att fäbodarna kan brukas effektivt även . har regeringen äntligen beslutat tillkalla en särskild utredare för att utreda om lagstiftningen behöver ändras vad gäller betesrätt och stängsel vid fäbodbruk. Detta är ett glädjande steg i rätt riktning men inte tillräckligt. Det behövs också en övergripande probleminventering. Jag motionerade 1996 (motion 1996/97:Jo209) om sådana ändringar att fäbodar skulle kunna brukas effektivt även . Bakgrunden till min riksdagsmotion var en dom i , där en fäbodbrukare fråntogs den urgamla rätten att låta djuren beta. Domen väckte hård kritik från många håll. De fem länsstyrelserna i , , , och krävde därefter att regeringen skulle se över den lag som reglerar betesrätten på fäbodarna. Fäboddriften med dess tusenåriga anor har ingått som en väsentlig del i jordbruksekonomin. Sommarbete på fäboden var ett nödvändigt inslag i böndernas försörjning ännu en bit in . I finns fortfarande levande fäbodar med fritt betande djur. Sådant bete är en förutsättning för att det traditionella fäbodbruket ska kunna leva vidare. Fäbodarna utgör, med sin rikedom på ålderdomliga timmerhus, ett fint svenskt bidrag till det europeiska kulturarvet. Den mångåriga betes- och slåtterhävden har skapat en unik biologisk mångfald, som är nödvändig för att de utrotningshotade koraserna fjällko och rödkulla ska kunna räddas för framtiden. Det är genom bete och slåtter som fäbodarna och de seder och traditioner som är knutna till dem i praktiken kan leva vidare. Vi måste se till att fäbodar blir kvar och att vi för kunskapen vidare till kommande generationer. Om den tusenåriga kontinuiteten bryts kommer fäbodarna successivt att förvandlas till fritidsbyar med helt ändrade byggnadsbestånd. Länsstyrelserna har betalat ut djurbidrag till personer som haft traditionellt fäbodbete. I samband med EU-inträdet ökade bidraget kraftigt. Många fäbodar har utpekats som riksintressen och har därför hög prioritet när man fördelar bidrag till byggnadsvård. Som liberal anser jag att goda möjligheter till ett aktivt fäbodbruk är viktigt för bevarande av en gammal kultur som fungerar bra i samspel med naturen. Även för turismen är fäbodarna viktiga. För många är ett besök vid en levande fäbod ett värdefullt inslag i vistelsen i . Det är angeläget att lagstiftningen som berör fäbodarna klargörs och moderniseras. Regeringen bör göra en övergripande probleminventering och utarbeta lämpliga förslag till lagändringar så att fäbodarna kan brukas effektivt även .
mot · GR02MJ304 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överförande av ansvaret för godkännande av fångstredskap från till . Enligt 30 § jaktlagen (1987:259) och 1015 §§ jaktförordningen (1987:905) ska fångstredskap vara av godkänd typ för att få användas. Bestämmelserna gäller generellt. Regeringen har utsett till ansvarig myndighet och verket sköter därför uppgiften att typgodkänna sådana redskap, bl.a. råttfällor. Det grundläggande syftet med reglerna är förstås att djur inte ska behöva utsättas för onödigt lidande inte att bevara biologisk mångfald. Detta ämne ligger närmare den nya än . Därför bör den nya myndigheten ta över ansvaret för dessa frågor och därvid överväga om det verkligen behövs så omfattande regelsystem för typgodkännande av fångstredskap. En viss avreglering skulle vara på sin plats för råttfällor.
mot · GR02MJ305 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beslutsnivån för strandskydd vid byggnadsärenden. Glesbygden måste överleva mer av egen kraft. Så uttrycker sig många som bor och arbetar, eller driver företag i tillväxtområden i . Deras infrastruktur beträffande vägar, IT, järnväg, flyg och sjötransporter är ofta väl fungerande. Beslutade och byggda av stat, landsting och kommun. Åtkomligheten är god, samhällsservicen fungerar vad gäller skolan, vården och omsorgen. Alternativen är ofta många. Bebyggelsen i tillväxtområden är ofta mycket sjönära och värdestegringen på investeringarna är goda för både privata hus och kommersiella byggnader. I gles/landsbygd är vatten, djur och natur den tillgång som kan vara lockbete för att få etableringar och arbetstillfällen. Möjligheten att i dessa kommuner få utnyttja sin natur enligt den egna kommunens fullmäktige (de folkvalda) eller byggnadsnämnds bedömning är mycket begränsade och beslutsfattandet ligger långt bort från de berörda. Detta är odemokratiskt och bör ändras. Strandskyddets generella meterantal från vattendrag måste tas bort och kunna beslutas på nivå. I program Bo där Du vill trycks det hårt på att beslutsfattandet i ärenden som strandskydd, skoter-/vandringsleder och liknande måste delegeras ner på beslutsnivå. Många kommuner i , , Järmtland/och norrut skulle förbättra sin egen skattekraft och överlevnadsförmåga om beslutsnivån inom byggnadsområdet (PBL) flyttades ner till de nivåer som i motionen är framförda som exempel. Strandskyddet är ett viktigt vapen emot utflyttning i många glesbygdskommuner och det är bråttom med en ändring. Det blir fel och obegripligt för markägare som tror på äganderätten samt för kommunala politiker som kämpar för glesbygdskommunernas överlevnad av egen kraft. Ovanifrånperspektivet förlamar den lokala demokratin och skall alltid undvikas om möjligt.
mot · GR02MJ306 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet vargar och en jaktbar stam. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sprida vargstammen över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till drabbade av rovdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala analyser av livskvaliteten i vargtäta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om licensjakt/allmän jakt på varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beslutsnivån. Antalet vargar i ökar oroväckande fort. Redan nu finns i en livskraftig och därmed jaktbar stam. Antalet bör inte överstiga 100 djur med nuvarande koncentration till västra , norra samt efter södra dalagränsen samt i Östhammartrakten. Vargstammen måste spridas över hela landet, alltså inga landsdelar ska vara befriade från vargstammen p.g.a. ett riksdagsbeslut. Staten ska ersätta drabbade tamdjurägare eller andra drabbade fullt ut och snabbt, för vargens skadegörelser. Det är mycket viktigt med lokala utredningar om vad de fast boende anser om sin livskvalitet i vargtäta områden. Detta för att kunna avläsa deras åsikt angående vargstammens närvaro i området, samt vargstammens eventuella negativa påverkan på annan för livskvaliteten viktig verksamhet som t.ex. fritidsliv, näringsliv och rekrytering av arbetskraft samt etableringsviljan från företagare. Licensjakt/allmän jakttid på varg måste tillåtas omgående med anmälningsplikt av skjutna djur till berörd länsstyrelse. Begreppen nödvärn och skyddsjakt bör helt tas bort och ingå i allmän jakt. Beslutsfattande om vargstammens reglering bör flyttas ner så nära de berörda (fast boende) som möjligt, till som central myndighet medan jakten delegeras till lokala jaktvårdsområden. Jägarkåren har visat att livskraftiga stammar blir resultatet av lokalt ansvarstagande. Ovanifrånperspektivet i politiska beslut är alltid av ondo för både människor och djur.
mot · GR02MJ307 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda större andel av anslagna medel för åtgärder för biologisk mångfald till tecknande av naturvårdsavtal. Det är av yttersta vikt att vi kan förvalta den biologiska mångfalden på ett bra sätt. Utgångspunkten måste vara att vi lämnar över lika många arter till kommande generationer som vi mottog. Ingen art skall utrotas på grund av mänsklig påverkan. Vi kan konstatera att den allmänna medvetenheten om att många arter förutsätter mänsklig aktivitet är väldigt låg. Många av de naturvärden som resulterar i reservatsbildningar har sin grund i människans skötsel av aktuellt område. En skötsel som ofta utförts av intresserade ägare. Vi anser att en större andel av anslagna medel bör användas för att skriva långsiktiga skötselavtal, enligt modellen naturvårdsavtal, med markägarna. Detta skulle enligt vår mening vara meningsfullt av ett flertal anledningar. Skötselavtal innebär det att man inte kommer i konflikt med äganderätten. Markägaren får betalt för att producera naturvärden, istället för att producera virkesvärde. Sysselsättningsunderlaget för det enskilda företaget finns kvar vilket gör att företaget kan utvecklas och leva vidare, sannolikt till stor gagn för de marker som inte ingår avtalet. Slutsatsen blir att en större andel av medlen för bevarande av den biologiska mångfalden skall användas för naturvårdsavtal. Naturvårdsavtalens utformning avseende avtalstidens längd, omfattning och ersättningsformer bör därutöver präglas av större flexibilitet. Detta är av betydelse då ett objekt sällan är det andra likt. Grundläggande för skall dock vara ett genuint intresse från ägaren.
mot · GR02MJ308 · 2003-10-07 00:00:00 — Beslutsfattandet om skyddsjakt på rovdjur tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beslutsfattandet om skyddsjakt på enskilda individer av rovdjur bör överföras till länsstyrelserna. Vargen kommer, vargen kommer, även till och . Vi har och våren haft troliga vargangrepp på tamdjur i och . Vi anser att de stora rovdjuren utgör en viktig del i den biologiska mångfalden. En mångfald som vi gemensamt måste värna. Vi vet att närvaron av rovdjur kan göra att det uppstår konflikter. Helt avgörande för att vi skall kunna ha en livskraftig rovdjursstam är att det finns en acceptans för rovdjur hos allmänheten. Detta är grundläggande för att vi inte skall få en förvaltning där det dominerande inslaget är tjuvjakt. Det finns en rad åtgärder vi kan genomföra för att minska konflikterna mellan djur och människor. Ett av de viktigaste inslagen i detta arbete är information. Brist på kunskap är generellt en grogrund för konflikter. Andra förebyggande åtgärder är uppsättande av rovdjursstängsel. Vid uppförande av rovdjursstängsel skall full ersättning utgå för extrakostnaderna. Trots förebyggande åtgärder händer det emellanåt att enskilda vargar orsakar mycket stor skada genom att riva tamdjur, då kan skyddsjakt vara sista utvägen för att komma tillrätta med problematiken. En stark lokalförankring av rovdjurspolitiken är betydelsefull för att ge politiken trovärdighet. Möjligheten till en god förankring skulle med säkerhet öka om besluten för skyddsjakt på enskilda individer flyttades till länsstyrelserna.
mot · GR02MJ313 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta skyddsjakt på gråsäl från båt och som jakten bedrivs i . Skyddsjakt på gråsäl har tillåtits i . En begränsning i jakten är att den inte får bedrivas från båt och än motsvarande jakt på den finska sidan. som jakten pågått har av de tilldelade gråsälarna, sammanlagt 150 stycken, kunnat skjutas under den tillåtna jakttiden 1 maj31 december. Enligt min mening borde jaktförutsättningarna på gråsäl ändras i så att de harmoniserar med de finska reglerna. Skyddsjakt på gråsäl bör få ske från båt och jakttiden bör förändras så att jakten får starta .
mot · GR02MJ314 · 2003-10-07 00:00:00 — Ny lagstiftning om naturskyddsförrättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagregler om naturskyddsförrättning bör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. kommer ett stort antal naturreservat att tillskapas för att vi ska kunna leva upp till de mål som fastställt om bland annat skogsskydd och biologisk mångfald. Gällande miljökvalitetsmål säger att skogsområden med höga naturvärden ska bevaras. Skötselkrävande biotoper med höga naturvärden vårdas så att miljövärdena bevaras och förstärks. Nya lagregler om naturskyddsförrättning bör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. I min motion 1998/1999:MJ787 framförde jag de grundläggande skälen för nya lagregler. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2001/02:MJU24 redovisades överväganden rörande det förslag om naturskyddsförrättning som och utarbetat. Enligt förslaget ska främst frågor om intrångsersättning och inlösen i samband med bildandet av vissa typer av områdesskydd avgöras genom en lantmäteriförrättning. och förslag har remissbehandlats. Förslaget har därefter beretts inom med beaktande av de synpunkter som remissinstanserna lämnat. Regeringen uttalade att ambitionen är att ett ställningstagande till förslaget om naturskyddsförrättning ska göras . Min hemställan är att beslutar om en ny lagstiftning för hantering av naturskyddsärenden.
mot · GR02MJ317 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett totalt förbud för hållande av exotiska djur. Motiv till mitt förslag Den svenska djurskyddslagen tillhör världens mest stränga på området. Lagen stadgar bland annat att djur endast får hållas i fångenskap ifall de hålls och sköts på ett sådant sätt att de kan bete sig naturligt och så att det främjar deras hälsa. På pappret är den svenska djurskyddslagen mycket bra, men när man granskar verkligheten för många av de djur som hålls i fångenskap i så verkar det som om lagens paragrafer just fastnat på pappret och inte nått djuren. Jag avser att i den här motionen stanna vid verkligheten för vissa sällskapsdjur, burfåglarna och de övriga exotiska djuren. Enligt de detaljregler som meddelats av får en normalstor undulat hållas i en bur som är och . Undulaten är en fågel som i det vilda lever i flockar bestående av cirka 2060 individer som stryker omkring över stora områden. En undulat blir upp till , men vanligare är att de i fångenskap endast blir . För att en undulat ska trivas så måste den nämligen leva med artfränder och ges rikligt med motion. Att en undulat ska få utlopp för sina biologiska behov i en bur med de mått som föreskriver, anser jag vara helt orimligt. Istället verkar det som om fåglarnas behov av rörelse och utrymme har fått stå tillbaka för intresset att upprätthålla handeln med exotiska fåglar. Det skall inte vara tillåtet att hålla flockdjur i isoleringsceller. Det strider mot lagens krav på att de ska kunna bete sig naturligt. Djurskyddslagens krav på att djur i fångenskap ska ges möjlighet att bete sig naturligt gäller även för djuren då de vistas i zoobutiker. Många zoobutiker har inredda djurrum där olika arter hålls tätt intill varandra. Ett stort antal burfåglar får dela på en minimal yta i en dessutom ofta mycket torftig burmiljö. Även här verkar det som om djurskyddslagens bestämmelser fått stå tillbaka för intresset att sälja djur. Sedan blev medlem i EU så har våra gränser öppnats på ett sätt som innebär att ett stort antal exotiska djur tas in i . När de vuxit sig allt för stora så händer det allt för ofta att de dumpas ute i naturen eller att man vänder sig till djurparkerna och ber att de ska ta hand om dem. Deras möjligheter är naturligtvis dock mycket begränsade, och ofta slår de larm om att de inte kan ta hand om ytterligare djur. Att hålla exotiska djur som sällskapsdjur är mycket tvivelaktigt, dels beroende på att det handlar om djur som kräver särskilda livsbetingelser, dels med tanke på de problem som uppenbarar sig då djur vuxit sig för stora för att kunna hanteras på ett bra sätt i ett vanligt hem eller då vissa djurägare inte längre vill kännas vid sina djur. Enligt min uppfattning bör handeln med exotiska djur kartläggas, det bör tas fram en inventering av vilka exotiska arter som hålls i fångenskap i och artkaraktäristika för dessa måste utarbetas. Vidare så måste åtgärder identifieras som kan leda till att djur inte dumpas på det sätt som sker . Eventuellt måste ett totalt förbud för hållande av exotiska djur som sällskapsdjur införas alternativt ett förbud för vissa arter.
mot · GR02MJ319 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidigareläggning av utbetalningar av arealersättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbetalningar i euro. arealersättningar till jordbrukarna kommer enligt budgetpropositionen att betalas ut . Detta att flytta utbetalningen av arealersättningarna fram och tillbaka över i syfte att hantera utgiftstaket i statsbudgeten är något som regeringen har satt i system . Lantbrukarna bör kunna lita till att utbetalningen ligger fast mellan olika år, och det självklara ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är att få ett så snabbt återflöde av EU-medel till som möjligt. Därför bör utbetalningen av arealersättningarna ske , liksom fallet var fram . För jordbruket blir det en åtgärd som drabbar det svenska lantbruket långsiktigt genom den likviditetspåfrestning som uppkommer då stora utgifter normalt infaller. Eftersom utbetalningen inte senarelagts i andra EU-länder försämras även den svenske bondens läge visavi kollegorna i andra länder. Vidare innebär den nuvarande ordningen en nationalekonomisk förlust för eftersom återflödet av EU-medel försenas. agerande på denna punkt förstärker bilden av att vi som land inte på alla punkter utnyttjar de möjligheter EU-medlemskapet ger. När svenska folket i folkomröstningen sa nej till att byta den svenska kronan mot euro innebär det även konsekvenser för lantbruket. EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) har stor betydelse för det svenska jordbrukets lönsamhet. EU:s arealersättningar och djurpremier fastställs i euro efter principer som är gemensamma för hela EU, men utbetalas till svenska lantbrukare efter omräkning till kronor. För direktersättningarna sker en eftersläpning genom att utbetalningarna sker till kurser som fastställs ett halvt till i förväg. kan betydande kursförändringar ske. I vissa fall kan en lantbrukare motverka valutariskerna genom att till större eller mindre del finansiera en investering med eurolån, och bankerna erbjuder sådana lån. Intresset från lantbrukarnas sida har varit litet. Det beror troligen på att valutariskerna framstått som alltför stora, vilket till stor del beror på att EU:s direktersättningar inte utbetalas till aktuell kurs. För att motverka eventuella kursförändringar vid utbetalningar av arealersättningar och för att kunna underlätta lån i euro borde lantbruket ges valfrihet att få ut beloppen i euro eller kronor.
mot · GR02MJ320 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdiga konkurrensvillkor för svensk fågelnäring. Den svenska lagstiftningen är grunden för den modell som svensk fågeluppfödning vilar på. har således en sträng och omfattande lagstiftning som ställer höga och berättigade miljö- och djurskyddskrav. Förebyggande djurhälsovård och höga hygienkrav är andra viktiga aspekter som ska eftersträvas för att tillhandahålla bra djuromsorg och säkra livsmedel. lades grunden till det för unika djuromsorgsprogram som omfattar uppfödning och slakt såväl för kyckling som kalkon. Programmet kontrolleras av . Detta program har varit föremål för närmare studier av representanter från samt företrädare för EU:s medlemsländer och blivande medlemsländer. hotas svensk fågelproduktion av en stark importökning av fågelkött. Svensk kalkonuppfödning är i farozonen. Även svensk kycklinguppfödning kan komma att få problem. Orsakerna är flera. Det starka men viktiga djuromsorgsprogram har innebär ökade kostnader som konsumenterna uppenbarligen inte är beredda att betala. Det svenska skattesystemet och den höga dieselskatten är andra faktorer som medför att svensk fågelproduktion har sämre konkurrensförmåga gentemot viktiga konkurrentländer. För att värna det svenska fågelköttets höga kvalitet kan dagens snedvridningar i konkurrenshänseende inte accepteras. måste med kraft verka för likvärdiga konkurrensförhållanden inom EU. Inom måste skatterna på jordbrukets produktionsmedel sänkas.