mot · GR02MJ402 · 2003-10-07 00:00:00 — Frågor med anknytning till djurskyddslagen 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ser över möjligheten att förenkla och effektivisera handläggning av djurskyddsärenden inom polis och kommun i syfte att stärka djurskyddsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utarbetandet av ett centralt register över personer med djurförbud.1 begär att regeringen gör en översyn av djurtillsynslagen i syfte att förändra lagen till att bli ett mer effektivt verktyg i arbetet med tillsyn av katt. begär att regeringen ser över möjligheten att ändra föreskrifter som följer 4 § djurskyddslagen till att omfatta miljöberikning av hägnade djur, däribland hundar i hundgård. begär att regeringen kartlägger förekomsten av svans- och öronkuperade hundar i syfte att, vid ett ökande antal, vidta åtgärder för att minska förekomsten. begär att regeringen ser över slaktkycklinguppfödningen i syfte att förena slaktkycklingproduktionen med djurskyddslagen. begär att regeringen ser över 3 § djurskyddslagen för omformulering i syfte att förtydliga begreppet tillräcklig. begär att regeringen ser över möjligheten att ändra huvudman för försöksdjursveterinärer i syfte att skilja tillsyn från verksamhet. 1Yrkande 2 hänvisat till KU. 2 Frågor med anknytning till djurskyddslagen 2.1 Handläggning av djurskyddsärenden Handläggningstiden av brott mot djurskyddslagen kan ta vilket är särskilt allvarligt då det handlar om grova överträdelser som resulterar i djurförbud. Det finns en rad anledningar till långa handläggningstider. Möjligheten för polisen att prioritera dessa djurskyddsärenden genom ökade resurser är ett sätt att minska handläggningstiderna, men till stor del skulle handläggningen kunna effektiviseras och snabbas upp genom andra åtgärder. saknas riktlinjer för hur djurskyddsärenden ska hanteras av polis. Detta resulterar i variation i hantering mellan olika polisdistrikt. Avsaknad av tydliga riktlinjer för polisen att agera efter skapar också osäkerhet för polisen. Ärendena hanteras istället efter bästa förmåga. Då djur på grund av mer allvarliga brott mot djurskyddslagen omhändertas blir det upp till polisdistriktet att ombesörja uppstallning av djuren. Detta är ekonomiskt kostsamt och tar även andra resurser i anspråk. En alternativ hantering skulle därför kunna vara mer effektiv. Grova brott mot djurskyddslagen har inte sällan sin bakgrund i svåra sociala problem hos djurägaren. Här är kommunikation och samverkan mellan polis, kommun och sociala myndigheter en förutsättning för en riktig hantering både ur djurägarens och djurskyddets synpunkt. Även här finns stora brister då riktlinjer saknas. Med anledning av den oklarhet som råder kring polisens roll i djurskyddsärenden anser att regeringen bör se över möjligheten att förenkla och effektivisera handläggning av djurskyddsärenden både inom polis och kommun i syfte att stärka djurskyddsarbetet. Detta ska ges regeringen tillkänna. 2.2 Centralt register över personer med djurförbud En åtgärd för att minska upprepade fall av vanvård av djur är att upprätta ett register över personer som har djurförbud. Myndigheter som beviljar tillstånd för verksamheter som involverar djur har inte information kring personer som har djurförbud tillgänglig. Beviljandet av verksamhet med djur kan därför ges till personer med djurförbud. anser att regeringen bör se över möjligheten att ge djurskyddsmyndigheten i uppgift att utarbeta ett centralt register över de personer som har djurförbud som berörda myndigheter kan komma åt. Detta ska ges regeringen tillkänna. 3.1 Översyn av tillsynslagen för hund och katt Katter som förvildats och hundar och katter som saknar tillsyn skapar i vissa kommuner stora problem som de är en djurskyddsfråga. Vid omhändertagandet av hundar och katter som vanvårdas och som orsakar problem är framför allt ansvarsfrågan viktig att lösa. Tillsynslagen för katt och hund, enligt dagens utformning, ger lite stöd för kommuner, polis och djurhem. Ansvarsfrågan är otydlig och ärendena hamnar ofta mellan stolarna vilket är ett brott mot djurskyddslagen. En uppdatering av lagen är därför angelägen. När det gäller polisens roll, skulle riktlinjer för likartad handläggning över hela landet vara ett stort stöd i arbetet. finns inte sådana riktlinjer utformade. När det gäller tillsyn av hund har den obligatoriska märkningen av hund lett till förenklingar i tillsynsarbetet. För att underlätta tillsyn av katt är märkning, eller andra alternativ som resulterar i ett ökat ägaransvar, ett viktigt verktyg. anser att tillsynslagen samt frågor i anslutning till tillsynslagstiftningen bör ses över för att bli ett mer användbart verktyg i arbetet med tillsyn av katt och hund. Detta ska ges regeringen tillkänna. 3.2 Berikning av hundgårdsmiljöer Enligt djurskyddslagen 4 § ska djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. I föreskrifter meddelas om villkor för eller förbud mot viss djurhållning. När det gäller hägnade djur finns krav på berikning av den miljö djuret vistas i. Detta gäller bland annat lantbrukets djur och djurparksdjur. När det gäller hundgårdsmiljöer finns inga krav på särskild miljöberikning trots att en hund i en rastgård kan tillbringa lika mycket tid i en hägnad miljö som ett djurparksdjur. Föreskrifterna som följer djurskyddslagen 4 § bör utformas så att det inte är syftet med djurhållningen som är avgörande för om miljöberikning krävs, utan den faktiska tiden ett djur spenderar i hägn. anser att regeringen bör se över möjligheten att ändra föreskrifter som följer djurskyddslagen 4 § till att omfatta miljöberikning av hägnade djur, däribland hundar i hundgård. Detta ska ges regeringen tillkänna. 3.3 Översyn av förekomsten av svans- och öronkuperade hundar I råder förbud mot svans- och öronkupering på hund. Svans- och öronkupering är ett ingrepp som görs enbart av estetiska skäl. Då de stympade hundarna begränsas i sin förmåga att kunna kommunicera med andra hundar är förbud mot svans- och öronkupering en tillämpning av djurskyddslagen. Något förbud mot att importera kuperade hundar finns inte. () samt Svenska () har på eget initiativ förbjudit utställning av importerade svans- och öronkuperade hundar. Detta är en viktig markering. Tyvärr förekommer dock fortfarande att svans- och öronkuperade hundar ställs ut på hundutställningar som arrangerats av andra föreningar än SKK eller SHK. Hundar som svans- eller öronkuperats kan också förekomma vid avel. Som en följd av kuperingsförbudet i och som en markering av värnandet av djurskyddet anser att regeringen bör kartlägga förekomsten av svans- och öronkuperade hundar i syfte att, vid ett ökande antal, vidta åtgärder för att minska förekomsten. Detta ska ges regeringen tillkänna. Uppfödningen av slaktkyckling har kritiserats starkt för att inte uppfylla dagens djurskyddslagstiftning. En slaktkyckling slaktas vid fem veckors ålder. De raser som används är framavlade för att vara mycket snabbväxande i sig. Dessutom är fodret rikt på energi och protein och innehåller dessutom s.k. koccidiostatika för att få djuren att växa snabbare. Fåglarna får bara en kort mörkerperiod för att hinna äta så mycket som möjligt. Under uppfödningen hålls kycklingarna på små ytor där ammoniak- och dammhalten är hög. Snabb tillväxt har styrt aveln vilket resulterar i skador, särskilt på ben och fötter, hos slaktkycklingar. Sjukdomar och beteendestörningar är också vanligt och dödligheten är hög. I den utformning slaktkycklingproduktionen har är den inte förenlig med djurskyddslagen. Det är angeläget att en översyn av uppfödningsformen kommer till stånd . Bland annat måste beläggningsgraden minska, benhälsa och beteendestörningar åtgärdas. Miljöberikning måste införas där det blir krav på ströbädd och sittpinne även för matfågel. anser att regeringen bör se över slaktkycklinguppfödningen i syfte att förena slaktkycklingproduktionen med djurskyddslagen. Detta ska ges regeringen tillkänna. 4.2 Översyn om konsekvenserna för djurskyddet i stora besättningar I djurskyddslagen, 3 §, står: Djur skall ges tillräckligt med foder och vatten och tillräcklig tillsyn. Enligt djurskyddslagen ska alltså tillsyn av djur inom djurhållning ske i tillräcklig omfattning. Någon definition på vad begreppet tillräcklig tillsyn innebär finns dock inte. I mindre besättningar kan formuleringen från djurskyddslagen fungera, men utvecklingen går åt det hållet att besättningarna blir större vilket innebär att det blir svårare med tolkningen. Ju större besättningar utvecklingen går mot, desto mer angeläget är det att begreppet tillräckligt definieras för att ett gott djurskydd ska kunna garanteras inom all djurhållning. anser att regeringen bör se över djurskyddslagens 3 § för omformulering i syfte att förtydliga begreppet tillräcklig. Detta skall ges regeringen tillkänna. 5.1 Ändring av huvudman för försöksdjursveterinärer Till verksamheter som bedriver djurförsök finns försöksdjursveterinärer kopplade. Dessa veterinärer är ofta anställda av den verksamhet de bedriver tillsyn av, vilket sätter veterinärerna i en svår sits. Då dessa veterinärer har tillsynsuppgifter enligt föreskrifter bör det rimliga vara att huvudman för försöksdjursveterinärer blir annan än dessa veterinärers arbetsgivare. anser att regeringen bör se över möjligheten att ändra huvudman för försöksdjursveterinärer i syfte att skilja tillsyn från verksamhet. Detta ska ges regeringen tillkänna.