mot · GR02N412 · 2003-10-07 00:00:00 — är antalet företag i lågt i förhållande till befolkningens storlek, och de nya företag som startas ersätter bara företag som försvinner. Näringspolitikens uppgift är att skapa tillräcklig attraktionskraft för att kapital, kompetent arbetskraft och teknik ska lockas hit och stanna kvar. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö för företagande som är så bra att fler företag väljer att etablera sig här. Fattiga länder som börjar sin industrialisering får vanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader. Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens, alltmedan kostnaderna stiger. har relativt höga kostnader, en liten hemmamarknad och ligger dessutom geografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa god attraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelar genom att vara desto bättre på andra områden. Det handlar bland annat om god infrastruktur, skatteregler som gynnar arbete, sparande och företagande, tillgång till god kompetens, sunda offentliga finanser och frihandel. De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de har lyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala. Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla är satsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärder för att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till den privata, högt sparande och goda utbildningssystem. Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter och de kvardröjande svenska skuldproblemen kommer att kräva en fortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationella konkurrensen. har försummelser att ta igen, som ribban från omvärlden höjs. Inser och erkänner man inte detta kommer klyftan mellan den nödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan och traditionell vänsterretorik å den andra att bli oöverstiglig. Det så kallade är ett exempel på hur stämningarna hos landet företagare är just . Beslutet att förlänga sjuklöneperioden är ett hårt slag mot landets företagare, och då speciellt mot de mindre företagen. De ökade kostnader som förslaget innebär kommer ovanpå det redan hårda klimat som man lever i. Företagare protesterar mot regeringens förslag om att låta arbetsgivarna ta en större del av kostnadsansvaret för sjukskrivningarna. Vi stöder dem. Om välfärden ska tryggas måste våra företag ha förbättrade förutsättningar, inte försämrade. Nyföretagandet är lågt och svenska företag flyttar utomlands i en tilltagande ström. Sjuklöneförslaget var droppen som fick bägaren att rinna över den droppe som gör att man inte vågar anställa ytterligare personal, den droppe som gör att man inte vågar eller vill genomföra generationsskifte i ett företag och i stället funderar på att sälja av, sälja ut och ge upp. Där förklarades krig mot regeringen. Detta är en bild från svenskt näringsliv som är absolut dagsaktuell. Det är en illusion att tro att alla problem med ohälsan kan lösas genom att fösa över det ekonomiska ansvaret på arbetsgivarna. kräver en omedelbar återgång till 14 dagars sjuklöneperiod. Socialdemokraterna har försuttit chansen till nödvändiga reformåtgärder för att förhindra att faller tillbaka ytterligare i jämförelse med övriga länder. har man istället ägnat sig åt att skapa nya strukturproblem. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att särskilda mål formuleras för respektive politikområde. förslag till mål lyder: Att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Politikens roll är att skapa en god jordmån för företagande. Arbete och välfärd åt alla uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts växa med goda och stabila regler. Det är också viktigt att regeringen sätter upp konkreta mätbara mål. Inom näringspolitiken finns det flera områden som bör vara föremål för målsättningar som är uppföljningsbara. Som ett första steg föreslår att följer det nederländska exemplet för regelförenklingar. Målet bör vara att företagens kostnader för den administrativa bördan till följd av regelverken ska minskas under innevarande mandatperiod. Alla myndigheter måste involveras i det arbetet. anser också att regeringen bör återkomma till med förslag till mål för andelen kommersialiserade patent i samt ett mål för andel av arbetskraften som är sysselsatt i privat sektor. 8.2 Förbättra attityderna till företagande Det politiska etablissemangets attityd till företagare och företagande är inte minst viktigt för att fler än ska känna att det är lönt att starta eller vidareutveckla företagsidéer eller verksamheter. har företagare från politiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ständigt växande regelverk och kontrollmaskineri. Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden från politiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla och utforma regler som angår företagare på ett betydligt bättre sätt än . 8.3 Etiken har betydelse för en fungerande marknad Inte minst i en otrygg tid är det viktigt att stärka de värden som skapar det goda samhället. På samma sätt som trafikreglerna är en förutsättning för friheten att åka vart man vill är etiken en förutsättning för att samhället ska fungera utan onödiga kollisioner. Det etiskt neutrala samhället är en omöjlighet. Etik är och fungerar som ett fundament för rätt och lagstiftning. Men etiken är också den viktiga sammanhållande kraft som måste finnas där lagstiftning inte finns, eller om lagregleringarna minskar. En väl förankrad etik minskar behovet av en alltmer krånglig och omfattande lagstiftning och den minskar behovet av dyra och komplicerade affärskontrakt. En väl förankrad etik gör därmed livet lättare att leva. Vårt samhälle har byggts upp av den etik som inspireras och förvaltas av den kristna traditionen. Det handlar bl.a. om hederlighet, rättvisa, personligt ansvarstagande, solidaritet med medmänniskor och respekt för andras egendom. Skattepolitiken måste ges en sådan inriktning att vi långsiktigt kan åstadkomma en högre tillväxt . Endast så kan vi öka välfärden för alla. var tillväxten i svensk ekonomi . Innevarande år väntas tillväxten sjunka till enligt bedömning. Detta ska jämföras med den globala tillväxten som förutspås bli . Bedömningen för åren 20042005 är att fortsatt kommer att ha en lägre tillväxt än omvärlden. För att vända denna negativa trend måste strukturproblem i den svenska ekonomin åtgärdas. De skattesänkningar som bör prioriteras är de som direkt påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Det är annars stor risk för att inte minst flaskhalsar på arbetsmarknaden snabbt åter bromsar tillväxten. Det handlar till exempel om skattesänkningar som stimulerar individen till högre utbildning och ökade arbetsinsatser och underlättar för företagen att anställa och expandera. Det handlar om beskattningen av låginkomsttagare. Det handlar om skattesänkningar som gör det mer lönsamt att driva, utveckla och äga företag i . Internationaliseringen och integreringen av ekonomierna i allt fler avseenden har gradvis tvingat fram en förändrad syn på beskattningen. Det finns samma utrymme för stora avvikelser i beskattningen av till exempel kapital som är extremt lättrörligt över nationsgränserna. Detsamma gäller i växande grad också för kvalificerad arbetskraft. har den svaga sysselsättningstillväxten i , liksom i stora delar av övriga , fokuserat på skatten på arbete. Lägre skatter på arbete har också blivit en uttalad målsättning från EU för att långsiktigt få bukt med arbetslösheten. Utformningen av skattepolitiken kan i allt högre grad sägas ha blivit en del av ett lands grundläggande konkurrenskraft. Skattetrycket i är mycket högt, både ur ett internationellt och historiskt perspektiv, och måste sänkas väsentligt för att bli konkurrenskraftigt och därmed möjliggöra en långsiktigt högre tillväxt. En högre beskattning i på kapital och humankapital leder bort kapitalet och det blir allt svårare att attrahera kvalificerad arbetskraft. Resultatet blir att den långsiktiga tillväxtkraften försvagas. har i hög grad fått känna av detta. Konkurrensnackdelar på skatteområdet har bidragit till många uppmärksammade företagsutflyttningar och allt fler företag bedömer att de kommer att få ökade svårigheter att behålla ung och välutbildad arbetskraft inom landet liksom att attrahera kvalificerad utländsk arbetskraft. 8.4.2 Sänkt skatt på arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till max . Regeringens skattemässiga särbehandling av utländska experter som arbetar i är ett tydligt uttryck för en situation som i längden blir ohållbar. Målet med en reformering av skattesystemet är att fler ska kunna klara sig på sin lön, att förbättra företagens utvecklingskraft och att sänka det totala skattetrycket. Skatterna måste sänkas så att hushållen kan köpa varor och tjänster på marknaden i stället för att köpa svart. Skattereformen (19901991) var ett viktigt steg mot ett bättre skattesystem. Den reformen är nu nästan helt förfuskad. Arbetet med att utforma ett väl fungerande skattesystem i måste således gå vidare. anser att grundavdraget ska höjas i inkomstbeskattningen. Höjningen av grundavdraget innebär att man kan tjäna innan man behöver betala kommunalskatt, jämfört med dagens . Vidare vill vi minska marginalskatten genom att införa en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot beskattningsbara inkomster . Dessutom vill vi avveckla värnskatten och reducera marginaleffekten för inkomster över den övre brytpunkten för taxerad inkomst. Slutligen bör en speciell skattereduktion införas för låginkomsttagare för att öka arbetskraftsutbudet. Skatterna på hushållstjänster ska minskas kraftigt. har tillsammans med , föreslagit en 50-procentig skattereduktion vid köp av hushållstjänster. Gränsen för reseavdrag ska sänkas . Detta gynnar de som har långa avstånd till jobbet. Förslagen utvecklas närmare i skattepolitiska motion. För framför allt små företag med endast ett fåtal anställda innebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad. För att underlätta för de mindre företagen föreslår vi att arbetsgivaravgifterna reduceras med totalt på löneunderlag . Detta förutom att vi stöder den nedsättning av företagens sociala avgifter från av avgiftsunderlaget på löneunderlag , som beslutat om för stödområde A. reduceras arbetsgivaravgifterna på löneunderlag , eller med maximalt . Med förslag blir reduktionen maximalt . För egenföretagare bör löneunderlaget höjas till . 8.4.4 Sänkt skatt och färre regler för fåmansföretag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med de som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. För den enskilde företagaren är det mycket svårt att genomskåda skatteeffekterna vid olika händelser. Det är djupt otillfredsställande att inte regelverket kan överblickas, tolkas och förstås av de som faktiskt berörs. Därigenom undergrävs skattesystemets legitimitet. Inte heller skapas ett klimat i vilket nya företag startas och växer. När det gäller den utdelning ägaren tar ut, är det oklart vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus . Resten räknas som lön och beskattas därefter. De som äger aktier i ett börsnoterat företag betalar 30-procentig kapitalskatt. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). De förslag som läggs i budgetpropositionen för att komma till rätta med problemet är otillräckliga. I budgeten har bara avsatts trots allt fagert tal om att en miljard skulle satsas. förordar en lösning som innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell. Det innebär att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. Förslaget inbegriper även begränsningar för att undvika ett oskäligt utnyttjande av systemet. Regeringen bör se till att modellen blir verklighet. Det finns ytterligare en rad regler för fåmansbolag som bör förändras. Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas på samma sätt som delägare i större bolag. Dagens regler hindrar företagen från att bygga upp en kapitalbas vilket motverkar investeringar och expansion. anser att förslag till nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste utarbetas. 8.4.5 Sänkt skatt på kapital Skatteregler och lagstiftning måste stimulera till investeringar. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till investeringar i näringslivet. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer, och är därför särskilt viktiga med behov av strukturell förnyelse. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är av dessa skäl viktiga. vill därför införa ett riskkapitalavdrag som innebär att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar . Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avskaffa förmögenhetsskatten på aktier Socialdemokraterna har drivit igenom att A-aktier ska tas upp till noterat värde latent skatteskuld ska inte längre beaktas vid värderingen. Det finns flera motiv till varför aktier vid förmögenhetsbeskattning inte borde tas upp till fulla värdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latent skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som belastar aktierna. Det är orimligt att beskatta en skatteskuld. Regeringen har också skapat en skarp gräns mellan A-aktier som tas och aktier noterade på OTC- och O-listorna som är skattefria vid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet ansåg att förslagets konsekvenser kunde te sig skäligen godtyckliga och att förslaget stred mot det grundläggande intresset att lika fall behandlas lika. Men regeringen brydde sig inte om Lagrådets invändningar. Den kostnad som förmögenhetsskatt på aktieinnehavet för med sig för aktieägarna leder till att växande företag undviker registrering och att företag vars aktier är registrerade på A-listan söker sig därifrån. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt på riskkapitalförsörjningen. vill successivt avveckla förmögenhetsskatten . Avskaffa dubbelbeskattningen av aktier Dubbelbeskattningen innebär att skatt först tas ut i företaget och sedan en gång ytterligare när utdelning görs. Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparande i obligationer. Avkastningen på det riskbärande egna kapitalet i aktiebolag beskattas medan avkastningen på riskfritt sparande beskattas . En allvarlig effekt av dubbelbeskattningen är att vinster i företagen inte delas ut till de enskilda aktieägarna så att vinster kan strömma över till nya företag där de skulle kunna skapa investeringar och nya jobb. Därmed försvåras det annars naturliga flödet från stagnerande företag och branscher till mer framtidsinriktade. Dubbelbeskattningen blir också allt mer orimlig att upprätthålla på en internationaliserad världsmarknad. Om företag ska välja för nyetableringar och om företag ska stanna kvar i landet krävs det att dubbelbeskattningen slopas. har den svenska börsen präglats av ett allt större utländskt ägande. Detta är en konsekvens av en politik som gör att svenskar inte kan äga svenska företag på lika gynnsamma villkor som utländska ägare. avvecklar därför dubbelbeskattningen på utdelningar för fysiska personer. Avskaffa arvs- och gåvoskatt Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att överlåta företag inom familjen. Orimliga skuldbördor uppstår då företaget överlåts inom familjen med resultat att de nya ägarna tvingas ta lån för att betala arvsskatten. För många blir alternativet att sälja till utomstående, inte sällan till utländska intressen. vill förenkla reglerna för arvs- och gåvoskiften och avvecklar dessutom skatten på bundet kapital vid arvs- och generationsskiften när företaget fortsätter som fåmansbolag. Beskattning ska ske först när kapital frigörs. Låt svenska investerare få konkurrera på samma villkor som utländska investerare. De förändringar som regeringen nu aviserar i budgetpropositionen är ett steg i rätt riktning. Det är dock märkligt att inga pengar avsatts i budgeten för detta ändamål. Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende enligt regeringens budgetproposition. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. vill avveckla förmögenhetsskatten succesivt. Till att börja med avvecklas effekten av sambeskattningen av förmögenhet. Därefter vill att förmögenhetsskatten reduceras till 2006, för att därefter avvecklas helt. 8.5 Förenklade regler och minskat krångel Småföretagarens betydelse i svensk ekonomi har ökat och kommer att öka . av de privata företagen i har ingen anställd, vilket gör soloföretagaren till vanligaste företagare. Det är därför angeläget att får ett mer småföretagsvänligt klimat än . Det är i mindre företag som de flesta nya arbetstillfällen skapas. Avregleringens betydelse för den framtida ekonomiska utvecklingen kan aldrig betonas för mycket. Under den borgerliga regeringen tillkallades en särskild avregleringsdelegation med uppgift att driva på avregleringsarbetet samt föreslå förändringar som stärker konkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Erfarenheterna från andra länder där avregleringsarbetet tas på allvar, som , , och , visar att det krävs ett starkt politiskt stöd från allra högsta nivå. Småföretagsdelegationens rapport innehåller en lång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlätta för småföretagen utan att statsfinansiella kostnader uppkommer. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Av Småföretagsdelegationens 81 konkreta förslag till regelförenklingar är , , närmare två tredjedelar fortfarande inte genomförda. Det finns ingen uppföljning av hur många och vilka av Småföretagsdelegationens förslag som har genomförts. Småföretagsdelegationen är nedlagd och någon systematisk uppföljning av förslagen har inte gjorts. Det är anmärkningsvärt och visar tydligt på den socialdemokratiska regeringens bristande intresse för näringslivsfrågor. medverkade till att en riksdagsmajoritet uppdrog åt regeringen att under innevarande mandatperiod göra en genomgång av hela det regelverk som berör företagandet, så att onödiga och krångliga regler kan tas bort. Samma riksdagsmajoritet beslutade också att det ska sättas upp ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, i syfte att redan under innevarande mandatperiod påtagligt minska företagens kostnader för administration av regelverket. finner det märkligt att något mål för regelförenklingen inte formulerats i årets budgetproposition. Det bör omgående lämnas förslag på detta till . Regelverken som berör företagare upplevs som svåra att överblicka och begripa. En svensk företagare har över 4 000 regler och cirka 20 000 trycksidor att hålla reda på och tillkommer cirka 5 000 sidor med omarbetade eller nya regler. Den totala regelmängden som berör företagare måste minska. anser att en så kallad solnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inte använts slopas. 8.5.2 Snabbare handläggning för patent Främjandet av innovationer är självfallet en viktig del av en politik för ökad tillväxt. Många mindre företag skapas kring ett begränsat antal unika innovationer. är av stor betydelse för att skydda innovationen som den utvecklas tekniskt och kommersiellt. Detta har delvis tillgodosetts genom det samarbetsprojekt genomfört, men ytterligare, konkreta åtgärder behövs i samarbete med EU. 8.5.3 Bättre patentskydd för uppfinningar Livscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:s femton medlemsländer har man valt att möta behovet av ett snabbare, enklare och billigare skydd för kortlivade produkter med ett särskilt bruksmönsterskydd. Ett enklare skydd för uppfinningar efter den modell som förordas i bör införas i . Ett gemensamt EU-patent bör införas. bör också inom det europeiska samarbetet på ett kraftfullt sätt verka för att ge svenska och europeiska företag samma rättigheter och möjligheter som amerikanska företag redan har inom mjukvaruområdet. belastas företagaren med mängder av administrativa uppgifter när till exempel ett sjukfall klassas om till arbetsskada, eftersom beräkningsunderlagen är olika. Många individer har också svårt att kontrollera att de verkligen har fått rätt ersättning. Utgångspunkten för en reformering bör vara att ersättningsnivåerna hålls konstanta medan reglerna görs enklare. 8.5.5 Förenkla självdeklarationen för företagare Nästan ingen av landets cirka 700 000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och tar hjälp av en expert, enligt en undersökning gjord av . Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bland annat skattereglerna. Målet för ett förenklingsarbete bör vara att en egenföretagare ska kunna deklarera utan hjälp utifrån. 8.5.6 Generösare regler för moms- och uppbördsdeklaration De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar. Däremot har andra regler förändrats och försämrats i det nya systemet. I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som tas ut vid försenad deklaration. Avgiften drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt taxeringslagen 5 kap. 5 § närmare angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Vi vill också ändra reglerna så att den dag som företagaren överfört beloppet ska räknas som betalningsdag.