ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T314 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om gränsregionala hinder och att införandet av bompeng över Svinesundsbroarna försvårar gränsregional integration och tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den 50-åriga inte skall avgiftsbeläggas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statsråds givna löften om pendlartrafikens lägre avgifter i samband med valrörelsen . Den socialdemokratiska regeringen har tillsatt en utredning för översyn av gränsregionala hinder och samma regerings handelsminister har engagerat sig för att tillsammans med övriga nordiska länder komma överens om att underlätta för människor att bo och verka i gränsregioner. Att bo på var sin sida en nationsgräns skall inte märkas för barnbarnet som önskar besöka sin mormor eller för sjuksköterskan som arbetspendlar till ett sjukhus och därmed råkar passera en nationsgräns. Säg dock den logik som varar. I samband med den gemensamma svensk-norska investeringen i en ny Svinesundsbro mellan kommunerna har regeringarna kommit överens om att både den och den nya skall avgiftsbeläggas via bompeng, trots frånvaro av alternativ lokalväg mellan dessa två kommuner, detta kan inte annat vara än att man från statens sida medvetet inför gränsregionala hinder, vilka dessutom negativt påverkar den gränsregionala integration och därmed de tillväxtfrämjande åtgärder som den svensk-norska via arbetat med. Detta bör ges regeringen tillkänna. Löften har utgetts om att pendlartrafikens avgift skall reduceras i förhållande till övrig trafik. Statsrådet, och dåvarande kommunikationsansvarig minister, lovade att pendlartrafik över skall ha en betydligt lägre avgift än övrig trafik. Avgiften skall vara närmare tio än per enkelväg var budskapet. Detta löfte som är avsett att minska hindren för pendlartrafik, efter framförd kritik från respektive kommunledning, är ett viktigt löfte att följa om regeringen trots allt väljer att avgiftsbelägga även den gamla betalda 50-åriga . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02T315 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter för andra än att genomföra körkortsprov. Väntetiderna för att avlägga körkortsprov är orimligt långa på många håll runt om i . Trots påpekanden om detta och trots att både ansvarig minister och företrädare för lovat åtgärda det hela fortsätter väntetiderna att vara orimligt långa. eller två är inte ovanligt på sina håll. För många ungdomar är 18-årsdagen starkt förknippad med den frihet och rörelsemöjlighet som ett eget körkort innebär. Körkortet och möjligheten att kunna köra bil på egen hand är ett stort steg. I stora delar av vårt land är dessutom bilen det enda fungerande transportmedlet. Men många som fyllt tvekar nu att skaffa sig körkort dels på grund av höga kostnader, dels på grund av de långa väntetiderna för att avlägga körkortsprov. Enligt vår mening är det nu tid att överväga andra vägar för att komma till rätta med de långa väntetiderna för körkortsprov. En modell vore att auktorisera andra än att också kunna genomföra körkortsprov, självfallet med förpliktelse att ställa samma krav på fullgoda kunskaper på körkortsaspiranterna. I andra länder i finns exempel på sådana modeller som fungerar bra.
mot · GR02T316 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja anslaget till enskilda vägar. Ett bra finmaskigt enskilt vägnät är en förutsättning för att kunna bedriva näringsverksamhet i landets alla delar. Beräkningar visar att en miljon människor använder detta vägnät . Av det svenska vägnätet representerar det enskilda vägnätet av rikets hela vägnät. Det enskilda vägnätet är också en viktig fråga för att kunna öppna upp landskapet för ett rörligt friluftsliv som omfattar alla. Inskränkningar via låsta vägar skulle innebära ett stort ingrepp i allemansrätten. Bidragen till enskilda vägar har successivt sänkts. Dessa vägars betydelse för bygders tillgänglighet har uppmärksammats av många kommuner. Ofta har det inneburit att kommunen, via en redan ansträngd ekonomisk situation, kompenserat den neddragning av statsbidragen som skett. Statens förfaringssätt har därigenom inneburit en ökad belastning på kommunen som finansieringsprincipen satts ur spel. Den andra bilden är ett enskilt vägnät som är utsatt för ett långtgående förfall på grund av för låga anslag. I de bygder där kommunerna tagit sitt ansvar för det allmänna, där staten dragit sig undan, kan man konstatera att skötseln av det finmaskiga vägnätet ofta är bättre än skötseln av det allmänna vägnätet, detta trots lägre kostnadsramar, relaterade till trafikmängden. Underhållet av svenskt vägnät är starkt eftersatt oavsett typ av väg. Behovet av mer resurser för detta ändamål är påtagligt. De lokala initiativ som finns, vilket också medför en effektiv väghållning, måste därför stimuleras. Konsekvensen av minskade anslag till det enskilda vägnätet har i allt för stor utsträckning nonchalerats. Ett levande land behöver ett väl fungerande kommunikationsnät. Det enskilda vägnätet är i det sammanhanget att se som en livsnerv för såväl näringslivet som det rörliga friluftslivet och bör därför ges en rimlig standard. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T317 · 2003-10-07 00:00:00 — Minskat användande av vägsalt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utarbetandet av ett nationellt program i syfte att minimera användandet av salt i vägnätets skötsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inventera förekomsten av salt i grundvatten och ålägga kostnadsansvar för sanering av saltförorenade grundvattentäkter där det klart kan påvisas samband mellan vägsaltning och förorening. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omlokalisera vägar som är belägna på grusåsar som utgör framträdande grundvattentäkter. Salthalten i de svenska vattentäkterna har ökat upp till tio gånger , mest på grund av saltade vintervägar. Beräkningar visar att saltning står för hälften av den klorid som tillförts vattentäkter. Den andra hälften kommer såväl från vägsaltning, privata avlopp som från rester av gammalt salt från den tid då låg under havsytan. Vägsalt har använts i . Användningen har dock minskat från till drygt på grund av miljöskäl. Ett framträdande exempel på saltets påverkan av grundvattnet är väg 67:s sträckning på Dalkarlsåsen i . Denna grusås innehåller mycket stora grundvattenförekomster. Vattentillgången i åsen har klassificerats av SGU som en av de största reserverna för vattenförsörjning i regionen och motsvarar vattenförsörjningen för cirka 100 000 människor. Genom vattentillförsel från till åsen skulle vattenförsörjningen kunna tiodubblas. SGU:s undersökningar visar att kloridhalten, som en direkt följd av halkbekämpning på vägen, har stigit kraftigt. Den högsta halten som påträffats är /l i grundvattenförekomstens djupare delar. De flesta stora källor har halter kring /l men flera mindre källor har halter /l. Detta skall jämföras med ursprungsvärdena, vilka låg /l klorid. Gränsen för smakpåverkan går vid /l. Enligt SGU:s värdering kan förekomsten av klorid kopplad till halkbekämpning indikera att även andra, icke identifierade föroreningar härrörande från trafik, drift och underhåll av vägen förekommer, vilket kan utgöra ett hinder mot grundvattnets användning för vattenförsörjning. Vatten är grundläggande för förekomsten av liv. Kvalitén i vårt vatten kan därför inte nog betonas. Åtgärder för att såväl som garantera förekomsten av ett bra vatten måste prioriteras. Åtgärder och ansvar för att uppnå detta mål måste skyndsamt utredas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T318 · 2003-10-07 00:00:00 — Läkarundersökning av äldre med körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning avseende äldre bilförare och hälsa. Åldrandet innebär i sig inte att den enskilda förändras som bilförare, men åldrandet innebär en ökad risk för sjukdomar som påverkar bilkörning. Det är framför allt kognitiva sjukdomar som demens. Demenssjukdomar kommer i allmänhet smygande och uppmärksammas inte alltid av vare sig den enskilda eller dennas närstående. En ny studie visar att fyra av tio äldre förare som omkom i trafikolyckor hade tecken på Alzheimers sjukdom. Det var dock inte alltid som dessa förare var orsaken till olyckan, vilket tyder på att demens också ger svårigheter att parera andra förares misstag. Även andra sjukdomar som är vanligt förekommande hos äldre, som diabetes och obehandlat högt blodtryck, kan ge kognitiva nedsättningar och ge svårigheter att ta in och bearbeta information. Det kan även ge svårigheter att vidta snabba beslut, vilket ofta krävs vid bilkörning. Det finns ingen anledning att peka ut äldre som en riskgrupp i trafiken, men däremot kan man vidta åtgärder som uppmärksammar äldre bilförare på att risken för ohälsa ökar med ålder. Ett sätt är att bilförare över en viss ålder ska genomgå en obligatorisk hälsoundersökning. anser att regeringen bör få i uppdrag att tillsätta en utredning med syfte att uppmärksamma äldre bilförare och hälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02T319 · 2003-10-07 00:00:00 — Gemensamt porto inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemensamt porto inom EU. Utslaget i den senaste folkomröstningen om vi skall behålla kronan eller gå över till euro visade att många svenskar fortfarande inte riktigt känner sig som européer. Resultatet var en allvarlig signal till alla oss som tror på och som vill fördjupa det europeiska samarbetet för fredens, demokratins och den europeiska identitetens skull. har unionen 25 medlemsländer. Det innebär nya förutsättningar och möjligheter. Vilken roll kan och tillåts spela vet vi ännu inte. Den gemensamma valutan fungerar som smörjmedel för de 300 européer som har euro i plånböckerna. Ett gemensamt frimärke skulle också kunna förenkla tillvaron. Låt verka för införande av enhetsporto inom Europeiska unionen. Ett brev mellan och skulle därmed kosta lika mycket som mellan och .
mot · GR02T323 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . mellan och är mycket farlig. Som trafikant känner man det påtagligt, och i folkmun kallas den ofta för dödens väg. Nästan varje gång man färdas sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma tillfällen kan resultera i allvarliga olyckor. kallar situationen för vägen för katastrofal. För att något dämpa farten, har prytt sträckan med fortkörningskameror. I 2003:107 framgår det att är en del av huvudförbindelsen mellan storstadsregionerna och (via E 4) och har fått stor betydelse för den långväga trafiken mellan dessa städer. Vägen är också viktig som förbindelse mellan , , och och har också på många sträckor en omfattande arbetspendling. ingår också i det av EU utpekade vägnätet . Trafiken uppgår till mellan 7 000 och 35 000 fordon . Trafiken har ökat kraftigt i takt med att övriga sträckor mellan och fått motorvägsstandard och har fått alltmer central betydelse för hela utveckling. Utvecklingen av handlar inte längre om själva regionens problem, det är nu ett problem för hela landet. Ett växande näringsliv är i stort behov av en stabil och fungerade infrastruktur. Näringslivsrepresentanter tillsammans med Västsvenska har också lyft fram just de tillväxthämmande effekterna som en följd av ett undermåligt vägnät. Den dåliga standarden på skapar svårigheter för företagens transporter, men ger också problem för deras kompetensförsörjning. Arbetspendling skall inte kännas farligt och osäkert! År har diskuterats. Den har varit med i nationella plan för utbyggnad av vägnätet . Men har nödvändig utbyggnad skjutits . Den stora trafikmängden, de många olyckorna, tillsammans med bilisternas rättmätiga krav att kunna färdas säkert och snabbt på en av våra mest trafikerade vägar, leder till slutsatsen att vägen omgående måste få medel till ombyggnad och utbyggnad till motorväg. Bristen på investeringsmedel är en följd av regeringens vägpolitik och kan inte längre accepteras. Det finns inga godtagbara skäl att behöva vänta innan vägbygget kan påbörjas. Det krävs omedelbara åtgärder. En lösning är att prova någon annan form av finansieringslösning. PPP (public-private partnership), där staten tillsammans med privata aktörer samarbetar i frågan, är en modell som tillämpas på flera håll i . uttalar att det har funnits intresse från deras sida att prova denna lösning och att man inte är främmande för möjligheten. Dessutom har gjort bedömningen att skulle vara ett lämpligt objekt för en PPP-lösning. bör enligt vår mening få i uppdrag av regeringen att inleda förhandlingar för att färdigställa återstående sträcka på till motorväg, enligt PPP-modellen.
mot · GR02T324 · 2003-10-07 00:00:00 — Skyltning av s.k. mopedbilar uppdrar till att skyndsamt införa krav på LGF-skyltar på s.k. mopedbilar. Frågan om inrättande av LGF-skyltar på s.k. mopedbilar har varit uppe för diskussion. Såväl trafikutskottet som har ställt sig positiva till en sådan åtgärd, men inte sett behov av att agera eftersom det ligger inom ansvarsområde. Enligt planerna skulle kravet införas i nya fordonsföreskrifter som gäller . Förslaget infördes dock inte i de nya fordonsföreskrifterna eftersom det bedömdes att det krävdes en noggrannare analys av kostnaderna respektive nyttoeffekterna. LGF-skyltar finns på andra långsamtgående fordon. När trafikanter ser en LGF-skylt i trafiken så är det en tydlig signal om att man närmar sig ett sådant fordon. Att det finns ett undantag med mopedbilarna är helt obegripligt eftersom det innebär att dessa fordon uppfattas av andra trafikanter att de färdas i ett helt annat tempo än vad de i verkligheten gör. och riksdag har i många andra sammanhang uttalat sig om trafiksäkerhetens betydelse och har i de delarna tagit åtskilliga beslut för att stärka densamma. Det är enligt vår mening av allra största vikt att tar beslut om att införa regler om att även mopedbilar skall ha LGF-skyltar, eftersom tidigare möjligheter av myndigheter inte gett erforderligt resultat.
mot · GR02T325 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mellan och skall ges högsta prioritet. Vi har påtalat hur den undermåliga standarden på ger i negativa effekter. Dessa effekter blir inte mindre allvarliga när man tittar på den situation som befinner sig i. är en del av och i globala företag gäller globala spelregler. Ett arbete utförs där det görs bäst, dvs där det finns bäst kompetens, där det kan göras mest effektivt och kan utföras till bästa kostnaden. Det är just i denna globala konkurrens som frågan om en fungerande infrastruktur är viktig. Fordonsindustrins investeringsbeslut styrs i hög grad av faktorer som Tillgången på relevant kompetens Bra infrastruktur mellan de orter där klustrets anläggningar och underleverantörer finns Bra infrastruktur till flygplatser, hamnar, högskolor och andra viktiga samhällsinstitutioner Närheten till krävande kunder och de stora marknaderna är en bra region för företag i bilbranschen. Institutioner som HTU och har en lång erfarenhet av att samarbeta med fordonsindustrin. Hamn är en väl fungerande samarbetspartner. Lojala och kunniga medarbetare kombinerat med ett rimligt kostnadsläge är andra förutsättningar som finns i och vid verksamheten i . Lokala politiker som har erfarenheter av och förstår bilindustrins behov är ett femte exempel. Men det finns också betydande nackdelar och till dessa hör de allt för ofta smärtsamt stora geografiska avstånden för såväl gods- som varu- och persontransporter. Till stor del är dessa transporter för Saabs del kopplade till . Om man tittar på faktorer som styr bilindustrins lokalisering så är Saabs verksamhet i beroende av vad gäller de fem första punkterna. Hade vägen varit motorväg hade förutsättningarna förbättrats på fem punkter av sex. är således en mycket betydelsefull faktor för framtida investeringsbeslut i och sträckan GöteborgTrollhättan bör därför ha högsta prioritet.
mot · GR02T326 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa alla planer på biltullar. Vi har haft en folkomröstning angående trängselavgifter/biltullar i . Valdeltagandet var i de kommuner som tilläts rösta mycket stort, i genomsnitt . Utslaget resulterade i ett kraftfullt nej, i snitt . I kommun röstade så mycket som nej till trängselavgifter. I valet lovade () uttryckligen att det inte skulle införas några biltullar . Så snart valet var genomfört ändrade hon sig i denna fråga, ivrigt påhejad av vår statsminister (). Detta var enbart i syfte att tillfredsställa på riksplanet, och det är ett politiskt svek som saknar motstycke. Det intressanta i frågan är att de som drabbas av biltullar inte har något att säga till om. Det liknar snarare diktaturfasoner än demokrati. I valet angående euro uttalade vår statsminister () följande: Jag konstaterar att vi har ett valresultat som är mycket klart och ett valdeltagande som är mycket högt. Det gör att utfallet är lätt att respektera. I sann demokratisk anda måste det vara lika lätt att respektera valresultatet angående trängselavgifter. Detta gäller både för () och (). var det underligt nog bara borgerliga kommuner i som fick möjlighet att rösta. Men ett valresultat på nej visar tydligt att även icke borgerliga väljare inte vill ha biltullar. När man har fått ett så tydligt svar från väljarna finns det ingen anledning att ens införa trängselavgifter på prov, som föreslagit. Detta kostar bara ytterligare skattemedel som kan användas till mer skriande behov, såsom skolan och vården. är det att också i handling visar att han respekterar denna folkomröstning och sätter stopp för alla planer angående biltullar.
mot · GR02T327 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svänga höger i gatukorsning mot rött ljus. Biltrafiken och bilköer i samband med denna är ett alltmer tilltagande problem särskilt inom tättbebyggt område. I städer med hög trafikintensitet uppstår ofta bilköer vid trafikljus, ett ökat miljöproblem på grund av tomgångskörning. Ett sätt att minimera köbildning och negativ miljöpåverkan kan vara att de som skall svänga höger i en gatukorsning tillåts att köra mot rött ljus när det ej försvårar för korsande trafik och då det ej kommer trafik från vänster. Denna regel tillämpas bland annat i flertalet stater i .
mot · GR02T329 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av järnvägssträckan NylandLångsele samt införandet av ett triangelspår i i . I glesbygden är man mycket beroende av en fungerande infrastruktur som underlättar för transport, då avstånden är långa. I den, för sedan, lagda infrastrukturpropositionen satsades på järnvägsinvesteringar, vilket innebär en förbättrad konkurrenskraft för järnvägstrafiken i förhållande till vägtrafiken och förbättrar därigenom vår miljö. I är behovet av god infrastruktur stort, på grund av de långa avstånden. Satsningen på och den nya mellan och är både positiv och nödvändig. finns det dock inget beslut om upprustning av sträckan NylandLångsele efter gamla . Genom ett triangelspår i och en upprustning av sträckan NylandLångsele öppnas möjligheten att leda tågtrafik till och från hela såväl via /som via Stambanan. skulle då få ökade möjligheter för invånarna att få en snabb och säker spårbunden kollektivtrafik och för företagen att konkurrera om sysselsättning. En effektivare järnvägstrafik gynnar hela . Därför bör regeringen verka för införandet av ett triangelspår i och en upprustning av järnvägssträckan NylandLångsele.
mot · GR02T330 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en ny vägförbindelse över vid . har en befolkning på 1,5 miljoner människor och är en region med ett omfattande näringsliv. och , med sin koncentration av befolkning och transportberoende verksamheter, utgör inte bara transportmässiga nav, utan är en av och viktigaste transportnoder. I navets mittpunkt finns och hamn. Av det sjötransporterade containergodset går av den totala svenska utrikeshandeln, mätt i ton, via hamn. Hamnen är enda transoceana hamn och av vital betydelse för svenskt näringsliv. Det är nödvändigt att vägar och järnvägar till och från hamnen fungerar. I annat fall är risken uppenbar att det blir någon hamn utanför som övertar rollen. Det skulle i sin tur betyda ökade transportkostnader för svenskt näringsliv. Den utveckling vi kan se framför oss är att antalet bilar i köer kommer att tredubblas i . En sådan försämring av framkomligheten kommer allvarligt att påverka förutsättningarna för hamn. har tre passager för biltrafik över . Det är , och Tingstadstunneln. Flaskhalsen i vägsystem är Tingstadstunneln med intilliggande mot. Systemet är dimensionerat för ca 80 000 fordon . passerar ca 120 000 fordon. I överenskommelsen mellan staten och och , , om finansiering och genomförande av trafiklösningar i anges att en ny bro över (Östra länken) skall behandlas inom ramen för det nationella stamnätet. Beslut fattas mot bakgrund av trafikutvecklingen och värderas i den statliga infrastrukturplaneringen. Trafiksituationen i är mycket besvärande och trafikutvecklingen pekar mot en avsevärt förvärrad situation varför en ny förbindelse över är nödvändig. Inte minst med tanke på hur det tar till byggstart är det angeläget att det förberedande arbetet drivs med hög intensitet. I den nu pågående infrastrukturplaneringen har man pekat ut ny förbindelse mellan E 6 och E 20 (partihallsviadukten) och förbindelse över som viktiga objekt och avsatt statliga medel till den regionala planen, samfinansiering krävs dock. De statliga medel som är avsatta (ca 1,2 mdkr) är inte tillräckliga om medfinansieringsdelen inte skall bli för hög. utredningar visar på att en tunnel vid är den lämpligaste lösningen för ny älvförbindelse. Detta innebär att det nu står klart att den bästa lösningen är väsentligt dyrare än vad som tidigare kunnat antas, total upp mot 2,5 miljarder. För hela näringsliv, med hamn som den viktigaste utskeppningshamnen, är det av stor vikt att en ny vägförbindelse över kommer till stånd.
mot · GR02T331 · 2003-10-07 00:00:00 — Handledare vid privat övningskörning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny tidsgräns vad gäller återkallande av körkort för handledare vid privat övningskörning. För att kunna bli handledare vid privat övningskörning fordras ett godkännande från . För att bli godkänd som handledare krävs att man fyllt och att man har haft körkort under . Dessa år ska vara i obruten följd. En person som fått sitt körkort återkallat kan således inte godkännas som privat handledare vid övningskörning förrän efter det att vederbörande återfått sitt körkort. Enligt min uppfattning är det orimligt . Självfallet är det viktigt att handledare vid privat övningskörning har gott omdöme och god kunskap och erfarenhet av trafik. Det kan vara motiverat att av inte få verka som privat handledare. Men det bör vara tillräckligt för att en person ska kunna visa att han eller hon har de egenskaper som krävs av en handledare. En ändring av nuvarande bestämmelse bör därför ske.