mot · GR02Sf404 · 2003-10-07 00:00:00 — Tyvärr har regeringens senaste ensidiga styrning av subventioner till maxtaxan inom barnomsorgen fått den effekt alla förutspådde: barnens vistelsetider ökar och fler barn ställs i kö till en plats. Barngruppernas storlek har på många håll för länge sedan passerat gränsen för vad som är acceptabelt. Vi anser därför att varje kommun bör åläggas att lägga fast ett tak för hur stora barngrupperna får vara för olika åldersgrupper. ska ange riktlinjer för detta. Med den politik som vi vill genomföra för ökad mångfald, rättvisare styrning av de offentliga subventionerna och garanterade deltidstaxor kommer trycket på förskolan att minska. Därigenom möjliggörs en högre kvalitet genom bl.a. mindre antal barn per grupp, särskilt i småbarnsgrupperna. Till skillnad från regeringen anser vi att arbetet som görs inom den öppna förskolan bör tas till vara och vidareutvecklas. Öppna förskolan bärs av en idé som innebär att förskollärare, föräldrar, dagbarnvårdare och andra vuxna som besöker den skall vara med och utforma verksamhet och innehåll. Detta leder till ansvar, trivsel, ökad delaktighet och engagemang från olika vuxna. syn på förskoleverksamheten utvecklas vidare i en separat motion. 7.11 Allmän förskola och förskoleverksamhet Regeringen väljer att gång på gång betona vikten av att föräldrar lämnar sina barn till professionell personal och använder barnets utveckling som argument för införandet av maxtaxa och allmän förskola. Vi kristdemokrater motsätter oss resonemanget att det endast är i förskolan som barnet kan utvecklas positivt. Barn lär överallt i alla miljöer förutsatt att nyfikenheten stimuleras. För att kunna ge det enskilda barnet den trygghet, stimulans och det stöd det behöver måste utgångspunkten vara barnets individuella behov. Därmed behövs också olika alternativ för att möta dem. Med regeringen politik är risken uppenbar att andra barnomsorgsformer än den kommunala förskolan försvinner, t.ex. familjedaghem och öppna förskolor. Det finns redan exempel på kommuner som lagt ner öppna förskolor och familjedaghem för att bekosta den allmänna förskolan som infördes . Regeringen hävdade vid införandet att reformen om allmän förskola främst skulle få betydelse för barn i landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner, barn till föräldralediga, invandrarbarn, barn i utsatta bostadsområden och barn till hemarbetande. Dessa utgör just de grupper som den öppna förskolan riktar sig till. Det är alltså uppenbart att regeringen väljer sin egen modell framför den som utvecklats och fått mycket god respons i landets kommuner. Det är ännu ett bevis på regeringens maktfullkomlighet gentemot både enskilda personer och kommuner. Vi vidareutvecklar frågan om förskoleverksamhet i en separat motion. 8.1 Behovet av en familjepolitisk reform Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister ur såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation kvinnan/mannen har innan de får barn och omvänt högre ju mer välavlönade föräldrarna är. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas särskilt gynna resurssvaga hushåll. Detta har dock skurits ner och försämrats kraftigt . Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. 8.2 Höjd och förbättrad föräldraförsäkring Vårt förslag: höjs grundnivån i föräldraförsäkringen per dag. Från höjs taket i föräldraförsäkringen från 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen skall höjas från till . Att få barn och bli förälder är inte en opåverkbar händelse, och barn kommer därför sällan som en överraskning för föräldrarna. Någon traditionell försäkringssituation föreligger därför inte på samma sätt som vid t.ex. sjukdom eller arbetslöshet. Inte desto mindre har föräldraförsäkringen stor betydelse för viljan och de ekonomiska möjligheterna att få barn. Detta eftersom familjen självklart vill men också måste ta hand om sitt barn det första levnadsåret och den ena av föräldrarna därmed inte kan förvärvsarbeta. Föräldraförsäkringen fyller här den viktiga funktionen att ge ekonomisk standardtrygghet för föräldrar de har svårt att upprätthålla denna på annat sätt. De flesta unga föräldrar har ju av naturliga skäl inte hunnit bygga upp något mer omfattande sparande. Vi anser att föräldraförsäkringen bör gälla , men att möjligheterna att spara sina föräldraförsäkringsdagar genom partiella uttag bör vara stora. För barn som fyllt finns en skyldighet för kommunerna att erbjuda en plats inom barnomsorgen (förskoleverksamheten). Från denna tidpunkt bör därför det offentliga stödet inriktas på själva barnomsorgen, snarare än att fortsatt försäkra inkomstbortfall för höga inkomster. Detta stöd måste dock fördelas rättvist, och efter föräldrarnas eget val. Det innebär t.ex. att även föräldrar som vill förlänga tiden hemma med barnen medan de är små, bör få del av de offentliga resurserna till barnomsorgen i form av kontantstöd. 8.2.1 Höjd golvnivå i föräldraförsäkringen I föräldraförsäkringen är det inkomstbortfallsprincipen som tillämpas. Det innebär att den ger en ekonomisk standardtrygghet för föräldrarna den efter barnets födelse, men bidrar den till att konservera inkomstskillnader mellan kvinnor och män och mellan familjer. För att något utjämna dessa skillnader vill därför höja golvet i föräldraförsäkringen. Detta är särskilt viktigt för många av de studenter som ser sig tvungna att välja mellan socialbidragsberoende eller att behöva arbeta eller studera under barnets första levnadsår. På universitets och högskolors anslagstavlor är det inte ovanligt med nödrop från föräldrar som behöver barnpassning redan när barnet endast är några månader gammalt. föreslår i sitt budgetalternativ att ett barntillägg om införs för högskolestudenter . Vi anser också att golven, den lägsta ersättningen, i de olika socialförsäkringarna i princip bör vara lika höga. Därför bör golvet i föräldraförsäkringen höjas från dagens per dag till per dag . I sitt budgetalternativ föreslår den socialdemokratiska regeringen en lägre grundnivå än för , nämligen per dag. Dessutom gäller regeringens lägre grundnivå inte de i föräldraförsäkringen (kallades tidigare garantidagar). anser uppenbarligen den socialdemokratiska regeringen att det även fortsättningsvis räcker att leva på per dag, därav namnet lägstanivådagar. Till skillnad från den socialdemokratiska regeringen tycker att det är viktigt att tillgodose föräldrarnas önskemål om att få reell ekonomisk möjlighet att vara hemma med barnet även efter . barnomsorgskonto är konstruerat på ett flexibelt sätt som innebär att föräldrarna kan välja att förlänga föräldraledigheten ända tills barnet fyller . Barnomsorgskontot ger även avsevärt bättre ekonomiska möjligheter att förlänga föräldraledigheten än t.ex. den socialdemokratiska regeringens . 8.2.2 Höjt tak i föräldraförsäkringen förespråkar ett trygghetssystem som för de flesta garanterar en större del av eventuella inkomstbortfall med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar, men som även ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Det tar sig uttryck i att vi anser att det finns motiv för olika höga ersättningstak i de olika socialförsäkringarna inklusive arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller föräldraförsäkringens funktion, utformning och finansiering anser vi att det finns motiv som markant avviker från övriga socialförsäkringar. För det första har föräldraförsäkringen en inte oväsentlig koppling till de ekonomiska möjligheterna för en del familjer att få barn utan att behöva sänka sin ekonomiska standard väsentligt. I vissa fall är det därför tänkbart att även viljan att försöka få barn påverkas på ett avgörande sätt av detta förhållande. För det andra har föräldraförsäkringens nivå också, till följd av ojämn lönestruktur mellan kvinnor och män, en inte obetydlig effekt på hur makarna har möjlighet att välja att fördela föräldraledigheten mellan sig (till skillnad från arbetslöshet eller sjukdom som ju inte går att fördela mellan sig). För det tredje gäller föräldraförsäkringen inte en traditionell försäkringssituation, dvs. en opåverkbar händelse som man helst vill undvika. Därför skulle den privata försäkringsmarknaden aldrig kunna lösa föräldraförsäkringens uppgift. De företag som kompletterar föräldrapenningen gör det också som en ren subvention och löneförmån, som inte finansieras med något avgiftsuttag. Det som försäkras är alltså inte risken att få barn, utan inkomststandarden om man har glädjen att få barn. För det fjärde bör alla möjligheter prövas att uppnå ett så barn- och familjevänligt samhällsklimat som möjligt mot bakgrund av den demografiska utveckling som står inför. Om det då , för det femte, går att uppnå en från valfrihetssynpunkt bättre möjlighet för föräldrarna att fördela föräldraledigheten är detta naturligtvis en stor fördel. Dessa fem skäl anser vi talar för att föräldraförsäkringen bör ses i ett annat ljus än de övriga försäkringarna, som har andra typer av drivkrafter. Taket i föräldraförsäkringen bör därför höjas så att åtminstone av föräldrarna kommer att omfattas fullt ut av ersättningen. Därmed krävs en höjning av taket till 11 prisbasbelopp. avser även att höja ersättningsnivån från i föräldraförsäkringen när ekonomiskt utrymme skapas. På så sätt kan valmöjligheterna från ekonomisk utgångspunkt öka för båda föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig. Genom denna förstärkning av föräldraförsäkringen kommer också möjligheten att spara delar av dagar med föräldrapenning att förbättras. På så sätt kan fler få pengarna att räcka längre efter det att barnet fyllt . 8.2.3 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man försäkrar och att denna inkomst inte i alltför stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster. Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. 8.3 Föräldraförsäkringens 2,5-årsregel Få perioder i livet tycks så genomreglerade som de barnafödande åren. Det krävs en stor portion tålamod för att framgångsrikt leta sig fram genom föräldraförsäkringens alla kryphål och undantag. För att undvika att människor råkar illa ut finns det således all anledning att se över föräldraförsäkringens regelverk. En siffra som de flesta nyblivna föräldrar framgångsrikt lagt på minnet är . Om en förälder lyckats skaffa sig en bra SGI, sjukpenninggrundande (och FGI, föräldrapenninggrundande) inkomst, före första barnets ankomst får denne behålla samma SGI om nästa graviditet sker efter det första barnets födelse. Detta oavsett inkomst . Många föräldrar väljer att tänja ut de 390 fullbetalda föräldradagarna och kan på så sätt stanna hemma med sitt barn längre än . Många väljer även att återvända till deltid i stället för heltid på arbetsmarknaden. Den enda oron om man nu vill ha en större familj är om man rent biologiskt ska lyckas klara den magiska 2,5-årsgränsen. Men läser man föräldraförsäkringens regler noggrant upptäcker man en skillnad mellan SGI och FGI. Det är fortfarande som gäller för FGI, men däremot kan den hemmavarande eller deltidsarbetande förälderns SGI starkt påverkas om denne efter barnets ettårsdag arbetar mindre än som ligger till grund för den ursprungliga SGI. Om föräldern skulle ha gått ner i deltid och/eller fortsatt föräldraledig på heltid blir långvarigt sjuk mellan den dagen barnet fyllt ett och så blir sjukpenningen radikalt lägre än förväntat. Det är få föräldrar som inser detta. För att skydda den egna SGI:n (i detta exempel grundad på en heltidstjänst) måste föräldern efter barnets ettårsdag se till att ta ut ersättning från som motsvarar en heltidstjänst (). Om föräldern förvärvsarbetar måste ersättning från tas ut för de resterande två. Om föräldern är helt föräldraledig krävs att ersättning från tas ut i minst . För att klara av den besvärliga ekvationen kan man även använda . Många som missar denna information befinner sig ovetande (i väntan på barn nummer två) i en sårbar ekonomisk situation om de skulle bli långvarigt sjuka. För att förenkla regelverket borde rimligtvis samma tidsgräns gälla för såväl FGI som SGI. Det bör också övervägas om inte SGI och FGI skall skyddas efter första barnets födelse, istället för som , för att därigenom öka föräldrarnas valfrihet. Utredningen inkomst skydd och anpassning (SOU 2003:50) styrker syn på problemen som föreligger med skyddstider för föräldrar. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med en proposition för att förbättra och förtydliga dessa regler. Den tillfälliga föräldrapenningen är en ersättning som man kan få t.ex. när barnet är sjukt. Skyddet gäller tills barnet fyllt , i vissa fall upp till . Föräldrarna kan få ersättning under per barn och år. När de är uttagna kan ersättning utbetalas per barn och år, men inte vid ordinarie vårdares sjukdom. Ersättningen uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Det har uppmärksammats att familjer som har barn som är sjuka ofta, eller då barn är sjuka , kan få det svårt rent ekonomiskt. Är man dessutom ensamstående kan situationen bli än mer bekymmersam. anser att bör ge regeringen i uppdrag att utreda hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller . Vårt förslag: införs en graviditetspeng som innebär rätt till ledighet med ersättning av graviditeten. Dagarna skall kunna användas flexibelt. skall inte gå att spara till efter barnets födelse. För att kunna vara ledig före beräknad förlossning krävs det med dagens system att man antingen har alltför fysiskt krävande arbetsuppgifter och inte kan omplaceras eller att man blir avstängd från sitt arbete. Endast då har man rätt till en s.k. havandeskapspenning fram till tionde dagen före förlossning. Många kvinnor är hänvisade till att antingen ta ut föräldrapenning innan barnet är fött eller att gå till läkare och bli sjukskriven. har man över huvud taget inte rätt till havandeskapspenning utan hänvisas till att ta ut föräldraledighet eller bli sjukskriven. Enligt en genomförd studie av () har av de gravida kvinnorna uppburit sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning i slutet av sin graviditet. Av dessa kvinnor är sjukskrivna, har havandeskapspenning och använder föräldrapenning före barnets födelse. Behovet av samhällsstöd under slutet av graviditeten är således stort som systemet på många sätt är bristfälligt. De brister som påvisats är bl.a. att regelverket är svårt att överblicka och att det förekommer regionala skillnader i bedömningen av vem som får havandeskapspenning eller blir sjukskriven. önskar de flesta kvinnor spara sin föräldrapenning till efter barnets födsel. Den socialdemokratiska regeringen konstaterar i sin proposition att RFV påvisat missförhållandena i dagens system för gravida kvinnor, men någon förändring med anledning av detta föreslås ej. Den socialdemokratiska regeringen hänvisar bara till att det är RFV:s uppdrag att verka för att socialförsäkringen tillämpas likformigt och rättvist. Till skillnad från den socialdemokratiska regeringen tar dessa uppgifter på allvar. Dagens system är krångligt och det medger inget utrymme för tid för sig själv före förlossningen som många kvinnor önskar och behöver. Det är också otillfredsställande att gravida måste sjukskrivas för att få . Graviditet är ingen sjukdom, men kan ändå vara påfrestande på olika sätt. Föräldrapenningen skall inte heller behöva utnyttjas för detta ändamål eftersom den är till för att föräldern och barnet skall kunna knyta an till varandra. anser därför att det bör införas ett nytt enhetligt system med en generell rätt till ledighet med ersättning av graviditeten, kallad graviditetspeng. skall inte gå att spara till efter barnets födelse utan är till för att ge kvinnor som vill och behöver möjlighet att förbereda sig för förlossningen i lugn och ro. Graviditetspengen behöver inte tas ut i utan skall kunna användas för att trappa ner arbetet, t.ex. till deltid. Det är viktigt att understryka att graviditetspengen endast skall ses som en möjlighet för den kvinna som vill utnyttja den och inget annat. Ett enhetligt system skulle vara positivt på flera sätt. Det skulle skapa trygghet för gravida kvinnor, administrationen inom försäkringskassorna skulle minska, legitimiteten i sjukförsäkringssystemet skulle stärkas och läkare/barnmorskor skulle få koncentrera sig på att stödja gravida kvinnor istället för att ägna tid åt att bedöma om den gravidas besvär är tillräckligt stora för att berättiga till sjukskrivning. De exakta kostnaderna för reformen är fortfarande något oklara. Preliminära uppgifter från RFV visar dock att reformen uppgår till . finansierar graviditetspengen i sitt budgetalternativ. Underhållsstödet infördes och ersatte då bidragsförskottet. Underhållsstöd lämnas med per barn och månad till särlevande föräldrars barn t.o.m. den månad då barnet fyller . Underhållsstödet är inte ett bidrag i vanlig ordning utan är tänkt som ett tillfälligt stöd. Staten tar över en förälders ansvar efter en separation där paret inte kommer överens om den gemensamma försörjningen av barnen. Stödet utbetalas av staten till boföräldern och sedan skall beloppet återbetalas av den bidragsskyldige. Problemen kring ensamstående föräldrars ekonomiska situation respektive bidragsskyldigas situation har diskuterats flitigt . Vissa regelförändringar har skett men inget som lett till några förbättringar. Frågan om underhållsstödet har behandlats i två utredningar, Ur Fattigdomsfällan (SOU 2001:24) samt Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Någon proposition med anledning av utredningarna har ännu ej lämnats till . anser att det behövs en grundlig regelförändring när det gäller underhållsstödet. Underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Även efter en separation behöver barnet se bägge föräldrarna som viktiga personer i sitt liv. Vi menar att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas. Denna förändring har vissa budgeteffekter . Det offentligas uppgift är först och främst att se till barnet, men båda föräldrarnas ekonomiska situation och möjligheter att försörja barnet måste beaktas. Vi har i tidigare motioner särskilt uppmärksammat återbetalningsskyldigas situation. Regeländringarna för återbetalning har slagit mycket hårt mot underhållsskyldiga medelinkomsttagare med fler barn än två. I en motionen Underhållsskyldigas situation föreslår vi därför flera förändringar avseende återbetalningsskyldigheten. Betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 203:42) som överlämnades innehåller flera förslag som principiellt överensstämmer med det krävt . Ensamstående föräldrar befinner sig i en utsatt ekonomisk situation. förstärker ensamstående barnfamiljers ekonomi bl.a. genom ett högre barnrelaterat bostadsbidrag, sänkt inkomstskatt och avskaffande av fastighetsskatten. Denna fråga utvecklas vidare i motionen Enastående ensamstående. Vårt förslag: höjs det särskilda barnrelaterade bidraget i bostadsbidraget med och barn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till . Bostadsbidraget har skurits ner kraftigt med Socialdemokraterna i regeringsställning. En av försämringarna är att det har införts individuella inkomstgränser för beräkning av bostadsbidrag. Detta innebär att staten lägger sig i hur en familj tjänar ihop sin hushållsinkomst. Genom de individuella inkomstgränserna drabbas de familjer där bara den ena maken förvärvsarbetar, även om förvärvsinkomsterna brutto är lika stora när två arbetar. Det betyder exempelvis att ett hushåll som har en förvärvsinkomst på får väsentligt lägre bostadsbidrag än ett hushåll där den ena maken tjänar och den andra (det vill säga tillsammans lika mycket som den första hushållsinkomsten). eftersträvar en bättre fördelningspolitisk profil av familjestöden. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn och månad. Det gynnar dem som bäst behöver det. Genom förbättringarna i bostadsbidraget får familjer med lägre inkomster ett stöd ända tills barnen blir . För att bryta denna och andra typer av bidragsfällor och bidragsberoende är det väsentligt mer angeläget att sänka inkomstskatterna framför allt för låg- och medelinkomsttagare. Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringar av inkomst- respektive fastighetsskatten återfinns i skattemotion. 8.8 totala satsningar på barnfamiljen Nettoeffekter för hushållen. Förbättringar för dem med lägst inkomster: Förbättringar för barnfamiljer: höjt bostadsbidrag /barn bort med individuella inkomstgränser Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , garantibelopp Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Barntillägg till högskolestudenter (400kr/mån och student) 1/7 2005 Valfrihetsreform inom barnomsorgen: Barnomsorgskonto fr 1/7 2004 (reformutrymme) Garanterade deltidstaxor och ökad kvalitet Slopade garantidagar till följd av barnomsorgskonto Alternativ till ny ersättningsmånad i föräldraförsäkringen Ej obligatoriskt med gratis allmän förskola Generell nivåförbättring för barnfamiljer: Höjt tak till 11 prisbasbelopp 1/7 2004 Nytt anslag: Generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) Ny beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster Ej fullt underhållsbidrag till stödmottagare med höga inkomster Anm.: I tabellen redovisas nettoeffekten för hushållen av de olika förslagen. Således har skattepliktiga transfereringar räknats om så att de blir jämförbara med rena avgiftsförändringar eller obeskattade bidrag som t.ex. bostadsbidraget. har gjort flera beräkningar som visar hur vår familjepolitik stärker barnfamiljers ekonomiska situation och ökar valmöjligheter såväl under som efter tiden med föräldraförsäkring. I detta avsnitt presenteras kortfattat de anslagsförändringar som vill göra i förhållande till regeringens budgetproposition för . Förslagen redovisas endast översiktligt. Bakgrunden och motiven till förändringarna redovisas i motionstexten ovan. Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringarna avseende barntillägg till högskolestudenter återfinns i utgiftsområde 15. Förändringarna avseende deltidstaxor i förskolan återfinns i motionen för utgiftsområde 16. Från införs som ett första steg ett barnomsorgskonto med för ettåringar och för tvååringar. För detta ändamål avsätter vi för . vill höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen från dagens per dag till per dag . De och den extra månaden i föräldraförsäkringen slopas i samband med att barnomsorgskontot börjar gälla , från den dag barnet fyller . Dessutom vill höja taket i föräldraförsäkringen från 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp. vill vi även höja ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från . Vidare anser att den sjukpenninggrundande inkomsten bör beräknas på de senaste två årens inkomster, inklusive semesterersättning och skattepliktiga förmåner. vill även införa för barn mellan . Kontaktdagarna ska utbetalas med det högre grundnivåbelopp som föreslagit ska gälla i föräldraförsäkringen. Anslaget 21:2 justeras därför ned med för . 9.3 Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare