mot · GQ02Fi16 · 2003-05-05 00:00:00 — Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Med sunda statsfinanser där både utgifter och inkomster är lägre, och det finansiella sparandet starkare, minskar konjunkturkänsligheten. 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet och dess långsiktiga inriktning. Det är dock värt att notera att även pensionssystemet är beroende av tillväxten. Det anpassar sig automatiskt vid förändringar i tillväxt eller demografisk utveckling, och kommer därför att ge bättre pensioner om tillväxten är hög än om den är låg. Även den icke förvärvsaktiva befolkningen har alltså allt att vinna på en förbättrad tillväxtpolitik. Socialdemokraterna räknar med en budgeteringsmarginal på låga för . Det motsvarar av de takbegränsade utgifterna. Då ska man ta i beaktande att först trixats bort från utgiftstaket. Under innevarande år är borttrixade från utgiftstaket (se tabell 11.1). I praktiken har därför utgiftstakens funktion att begränsa statsutgifterna redan förfuskats. Tabell 11.1 Nettoredovisning i vårpropositionen Sysselsättningsstöd till kom. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Stöd för skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Summa kreditering av skattekontot Övrigt stöd vid sidan av utgiftstaket Förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag Summa övrigt stöd vid sidan av utgiftstaket Socialdemokraterna har därmed definitivt avlägsnat sig från den budgetdisciplin som de sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade (prop. 1996/97:1). Socialdemokraterna budgeterar i vårpropositionen med något högre marginaler för , men detta anges endast bygga på konsekvensberäkningar av som det inte finns något politiskt ansvar bakom. Det antyds i stället att regeringen avser att skapa två marginaler eftersom den avser att återkomma med riktlinjer för säkerhetsmarginalens storlek. menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner Socialdemokraterna själva angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. 11.4 Utgiftstak och budgeteringsmarginal budgetpolitiska inriktning är densamma som den vi presenterade , nämligen balans på en lägre nivå (se avsnitt 1.7). Utgiftstaken ska därför vara lägre än de Socialdemokraterna har föreslagit. Enligt den nya riksdagsordningen ska beslut om utgiftstak inte fattas , utan i samband med budgetpropositionen. följer denna ordning. På grund av att Socialdemokraterna vid de två senaste tillfällena inte har följt denna ordning lägger vi dock fram ett motalternativ till deras förnyade förslag till utgiftstak , eftersom omräkningen till stora delar endast beror på ett trixande med utgiftstaket och inte utgör några genuina tekniska justeringar. Utgiftstaket för bör fastställas till varav budgeteringsmarginalen ska uppgå till . Det motsvarar en sänkning av utgiftstaket med jämfört med Socialdemokraternas förslag, och en ökning av budgeteringsmarginalen med . Några fakta om sjukfrånvaron i landstingen. Se t.ex. ekonomiska vårproposition, bilaga 5, för en redogörelse för det kaotiska förlopp som till slut ledde till att den socialdemokratiska regeringen försökte lagstifta om både pris- och lönebildning i det s.k. stoppaketet. Detta omfattade lönestopp, prisstopp, hyresstopp, stopp för kommunala skattehöjningar, begränsningar i konflikträtten och höjda avgifter för avtalsstridiga strejker. Regeringen förlorade omröstningen i och statsministern lämnade in sin avskedsansökan. Statsbudgetens saldo rensat för engångseffekter, ett mått som visar den långsiktiga utvecklingen. I procent av befolkningen i samma åldersgrupp Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. försäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter.