mot · GR02Fi240 · 2003-10-07 00:00:00 — Försvarsanslaget används något förenklat till två ändamål, personal och vapen. Vi följer upp den besparing om som gjordes i vårt budgetalternativ från . Även om regeringen fattat beslut om utgiftsbegränsningar för det militära försvaret på ca har detta främst drabbat det s.k. materielanslaget. Innebörden blir att den besparing som vi föreslog ännu är ogjord. Den var riktad mot det faktum att vi tar in och grundutbildar långt fler värnpliktiga än vi behöver med avseende på de krigsförband vi sätter upp. Kostnaderna netto för materielavvecklingen bara uppgick till . Eftersom det kan antas att avvecklingen blir minst lika intensiv 2003 och 2004 menar vi att en substantiell besparing är möjlig genom att avvecklingen stannas upp i avvaktan på ett nytt bättre underlag. Dock måste ändå medel reserveras för fortsatt förrådsställning. Av nämnda skäl uppskattas materielanslaget kunna minskas. Utöver den tidigare miljarden gör vi sålunda ytterligare en besparing genom fördröjd materielavveckling på . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska vara ett föredöme i EU och gå i spetsen för en generös biståndspolitik. liberalerna vill därför se en kraftfull satsning på bistånd . Vår föreslagna ökningstakt innebär att enprocentsmålet kommer att vara återställt . Vi föreslår att biståndet höjs totalt med utöver regeringens förslag åren 20042006. Det innebär en satsning om ytterligare för . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Arbete och egenförsörjning ska vara regel redan från starten i . Bristerna i mottagningssystemet för asylsökande ska åtgärdas genom förbättrade jobb- och utvecklingsmöjligheter och bättre svenskundervisning. Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden kan handläggningstiderna förkortas och kostnaderna minska. Asylpolitiken blir därmed också humanare när långa väntetider kan undvikas. läggs ner 2006. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Landstingen får enligt förslag särskilda bidrag för genomförandet av en nationell vårdgaranti med . För en kvalitetsförbättring inom psykiatrin föreslås sammantaget under 20042006. Det sistnämnda stödet är motiverat av de allvarliga brister som uppkommit i vården av de psykiskt funktionshindrade. Stödet åtföljs av förslag om flera lagändringar, och av omfördelningar av kostnadsansvar mellan stat, kommuner och landsting avseende rättspsykiatri och missbrukarvård. För stimulansbidrag för utveckling av kommunala omsorgsgarantier, äldreombudsmän och äldrevårdscentra m.m. anvisas inom äldrepolitiken . Regeringen möter de ökade alkohol- och narkotikaproblemen med en betydande nedskärning av det missbruksförebyggande arbetet. godtar inte detta utan föreslår, utöver regeringens förslag, 200 miljoner 2004 och 300 miljoner . Inom handikappolitiken ges statsbidrag för att avskaffa hinder för tillgänglighet i byggnader, kollektivtrafik med mera, med en engångssatsning på 5 miljarder , med början . Utan denna satsning kommer mål om genomförd tillgänglighet för rörelsehindrade 2010 inte vara möjligt att uppfylla. För att återställa inskränkningar i assistansersättning för funktionshindrade avsätts 300 miljoner . Våra förslag om ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommuner vad gäller handikappolitiken kan genomföras . Den långsiktiga hållbarheten stora handikappreform kan säkerställas. En genomgripande tandvårdsreform beräknas kunna inledas 2006. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Att bryta utvecklingen att många långa sjukskrivningar orsakar en lavin av sjukpensioneringar är av avgörande betydelse för välfärdens hållbarhet under åtskilliga år framåt. En mycket kraftfull insats måste göras för att möjliggöra återgång till arbete i stället för förtida pensionering. Sjukskrivningar ska inte få dra ut utan lämplig rehabilitering eller annan behandling. Regeringens införande av en tredje sjuklönevecka är olyckligt från många utgångspunkter och bör rivas upp. har föreslagit en ny lag om finansiell samordning. Med vår modell skapas ett stort utrymme för många slag av lokalt samarbete för att korta ned sjukskrivningar, få bort väntetider och rehabilitera människor till arbete. Sjukförsäkringspengar skall få användas för att genom aktiva insatser minska statens kostnader och ge människor hjälp snabbare. Förebilden är de lyckade försök där statens sjukpenningskostnader hade sänkts med i genomsnitt . Vi föreslår vidare en storskalig försöksverksamhet med att landstingen skall ges ekonomiska incitament att minska sjukskrivningarna, genom ökade statsbidrag åtföljda av betalningsansvar för av sjukpenningskostnaderna. En rehabiliteringsgaranti skall införas, så att alla sjukskrivningar som kan bli långvariga snabbt leder till prövning av rehabiliteringsbehovet av en annan läkare än den som först sjukskrev. För att möjliggöra ett betydligt mer aktivt rehabiliteringsarbete och en bred användning av finansiell samordning med främst sjukvården tillförs försäkringskassorna 550 miljoner . Därutöver ges ökade resurser för bättre kontroll och åtgärder mot felaktigheter och socialförsäkringsbedrägerier. Pressen på socialförsäkringarnas finanser minskas också genom att motortrafikolyckornas del av sjukpenningskostnaderna skall betalas över den obligatoriska trafikförsäkringen, medan arbetsolycksfallen bryts ut till en separat försäkring som är obligatorisk för arbetsgivaren. På bör en genomgripande socialförsäkringsreform genomföras, med ledning av bland annat erfarenheterna från pensionsreformen. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom För en återgång till 12 månaders omställningspension vid makes bortgång beräknas på årsbasis. För att fritidshus inte ska påverka bostadstillägg för pensionärer beräknas 55 miljoner . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer föreslår att en jämställdhetsbonus införs i föräldraförsäkringen, som innebär att när båda föräldrarna utnyttjar föräldraförsäkringen utgår en högre ersättning, . I slutet av vill vi även införa ett barnkonto på per barn i förskoleåldern som kan tas ut under barnets förskoleålder. Vi vill göra en besparing genom att avskaffa garantidagarna. Inom underhållsstödet kan utgifterna hållas tillbaka, bl.a. genom att det gemensamma föräldraansvaret markeras. föreslår en radikal omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Dagens AMS bör läggas ner och ersättas med en flora av platsförmedlingar som drivs av olika huvudmän. Det som blir kvar är en statlig myndighet som hanterar a-kassan och myndighetsfunktionen. Som ett led i detta kan förvaltningsanslag minska. vill införa en jobb- och utvecklingsgaranti för alla långtidsarbetslösa, och vi avsätter pengar till detta ändamål. vill satsa på de arbetshandikappade, och därför anslår vi mer pengar än regeringen till insatser för de arbetshandikappade. Omläggningen och effektiviseringen av arbetsmarknadspolitiken leder till bättre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Bidraget till a-kassorna kan därför minska. Vi föreslår också en helt annan modell för finansiering av a-kassan med en högre egenavgift som blir avdragsgill. En högre egenavgift motsvaras av en skattelättnad för den enskilde. Vi minskar vissa myndighetsanslag och anslaget till särskilda utbildningsinsatser, de s.k. LO-pengarna. Arbetsdomstolen bör överföras till det övriga rättsväsendet. Utgifterna för studiestödet påverkas av att vi antar en något lägre nivå på antalet studerande än regeringen. drar in på rekryteringsbidraget eftersom det skapar orättvisor gentemot yngre studenter. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning vill minska utbyggnaden av högskoleplatser för att kunna genomföra en satsning på ökad kvalitet i undervisningen. yrkar att forskningsanslagen ökas kraftigt och att universiteten på egen hand kan fatta beslut om en ökad andel av forskningsresurserna. Den kvalificerade yrkesutbildningen tillförs extra resurser. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En ökad satsning på kulturen föreslås. Det gäller bl a ökat stöd till både centrala och regionala museer, regional musikverksamhet, fria teatergrupper, nationalscenerna samt stöd till trossamfund. föreslår också ökat stöd till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, framför allt i glesbygd. Ett nytt anslag föreslås för möten mellan olika kulturer. Därtill vill införa fri entré för barn och ungdom, vid alla statliga museer och vid övriga museer i landet. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Den subventionsbaserade bostadspolitiken behöver läggas om. Det krävs en omläggning till långsiktigt hållbara spelregler inom bostadsbyggandet vilket bidrar till ett byggande utifrån konsumenternas behov. En rad åtgärder är nödvändiga såsom sänkta produktionskostnader, skattelättnader samt bättre incitamentsstrukturer för ökat byggande. Systemet för räntebidrag behöver reformeras. Besparingar är möjliga att göra inom och vissa andra myndigheter. Investeringsbidragen för byggande har visat sig vara ett misslyckande och bör avskaffas. Anslaget Omstrukturering av kommunala bostadsbolag bör avskaffas. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling anser att regionalpolitiken måste läggas om i en riktning mot mer generella åtgärder. vill därför dra ner på de selektiva regionalpolitiska stöden. som bara har en opinionsbildande uppgift bör avvecklas. Ambitionen att nå ett hållbart samhälle måste bli mer än ord. tycker att det är dags att tillsätta en hållbarhetskommission med uppgift att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. grundsyn är att man inom miljöområdet, liksom inom andra områden, ska undvika riktade stödåtgärder som ofta leder till ökad byråkrati och krångliga regler. Utgångspunkten ska istället vara att den som förorenar betalar. Därför motsätter vi oss ett riktat stöd till klimatinvesteringar. anser att det är av central betydelse att är pådrivande i det internationella miljösamarbetet och ger därför mer pengar till internationellt miljösamarbete. Vi föreslår också ökade anslag till miljöforskning. Situationen i är ytterst allvarlig. Hotande oljekatastrofer ökar och torskbestånden minskar dramatiskt. Vi föreslår därför att ett särskilt Östersjökonto bildas. vill ha en fri produktion av energi och vi är emot en förtida avveckling av kärnkraften då detta bara leder till ökade koldioxidutsläpp. Vidare vill vi genom en rad reformer öka konkurrensen på elmarknaden. Elnätbolag som fördröjer kundens byte av elleverantör skall drabbas av någon sanktion för detta. Vi är starkt kritiska till det energiprogram som regeringen föreslår. Vi vill istället ha en något utökad satsning på energiforskning samt medel för att öka kärnsäkerheten i . Fungerande kommunikationer är en förutsättning för att tillväxt skall skapas. vill förbättra konkurrensen inom hela infrastrukturområdet. Vi vill satsa mer pengar på investeringar i vägnätet än vad regeringen gör, 1½ miljarder kronor mera . Vi vill vidare ge ett ökat stöd till de regionala flygplatserna. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Jordbruket bör ses som en näring bland alla andra. De viktigaste åtgärderna för ett livskraftigt jordbruk är en bra småföretagarpolitik. En levande landsbygd är i grunden beroende av tillväxt och nyföretagande. vill driva en jordbrukspolitik där man går från direktbidrag till jordbruket, till att betala bönderna för den samhällsnytta de gör. vill anslå mer medel än regeringen till åtgärder inom djurskydd och djurhälsovård. Vi avsätter även mer medel för konsumentpolitiska åtgärder vad gäller livsmedelshanteringen. Vi anser vidare att bör omvandlas till en mindre enhet med fokus på en bred landsbygdsutveckling. Ökade resurser beräknas för och för miljö, areella näringar och samhällsbygge. Med hänsyn till fiskets utsatta situation vill vi även anslå ytterligare medel till . Den viktigaste åtgärden för att förbättra villkoren för företagande är en radikal reform av företagsklimatet i i syfte att få fler nya och växande företag. Vägen dit går över sänkta skatter på företagande, färre och enklare regler som styr företagandet samt ett värnande av den fria konkurrensen. Ett mätbart mål för förenklingsarbetet måste sättas upp. Kartellsamarbete skall kriminaliseras och beläggas med höga böter. Vi satsar mer pengar än regeringen på och på konkurrensforskning. Vi gör vissa besparingar på Verket för innovationssystem. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna stöder förslaget till generellt statsbidrag till kommunerna och tillstyrker det ramanslag som blir följden av de regleringar som sker enligt finansieringsprincipen och till följd av förändringar av skatteunderlaget. De förändringar som uppstår till följd av förslag på skatteområdet och andra områden leder till ytterligare justeringar av beloppet. Vidare föreslås att, enligt finansieringsprincipen, ett belopp som kompenserar staten för det skatteundandragande som kommunala koncernbolagsbildningar leder till, minskar anslaget. Anslaget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting dras in, utom den del som avser översvämningsinsatser och det öronmärkta bidraget för förebyggande hiv/aids-åtgärder. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. räknar med mera omfattande företagsförsäljningar än regeringen. Intäkterna används till att minska statsskulden. Nettot mellan utebliven direktavkastning från företagen och lägre skuldräntor minskar statens utgifter inom detta utgiftsområde. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Vi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram. Minskningen av anslagsbehållningarna kan begränsas mera än regeringen räknar med. Med budgetförslag uppnås en avsevärt mera betryggande budgeteringsmarginal på ca , vilket gör de offentliga finanserna bättre rustade för att möta den försvagning av ekonomin som är fullt trolig . Dåligt planerade ingrepp i den offentliga verksamheten kan därmed undvikas. förslag till utgiftstak utgår från det utgiftstak vi föreslog i vårmotionen med de tekniska justeringar som görs i budgetpropositionen, och med hänsyn till de justeringar av anslagsnivån under utgiftsområde 25 som regleringen av effekterna av våra förslag på kommunsektorn leder till. För staten föreslår vi ett utgiftstak på (om regleringen av kommunsektorn räknas bort) samt (exklusive kommunkorrigeringar) och (exklusive kommunkorrigeringar). Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn kan därmed beräknas till , samt . Statsbudgetens inkomster enligt förslag Sociala avgifter och allmänna egenavgifter ändringsförslag till statsbudgeten , 2005 och 2006 Stöd till politiska partier Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet, beredskap o. fredsfrämjande truppinsatser Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till hälso- och sjukvård Alkohol- o. narkotikapolitiska åtgärder Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Särskilda insatser för arbetshandikappade Bidrag till vissa organisationer m.m. Utveckling av skolväsende och barnomsorg Bidrag till vissa organisationer Statligt stöd för utbildning av vuxna Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Kultur, medier, trossamfund och fritid -3,5 -3,5 -3,5 -7,5 -7,5 -7,5 Bidrag till , Operan, , , Svenska rikskonserter Bidrag till regional musikverksamhet m.m. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till regionala museer Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Regional utveckling och utjämning Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Introduktion av ny energiteknik Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Driftsbidrag till kommunala flygplatser IT-infrastruktur :Regionala transportnät Jord- o. skogsbruk, fiske med anslutande näringar Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Ersättning för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Omstrukturering och genomlysning av statliga företag Verket för innovationssystem: FOU Allmänna bidrag till kommuner Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utbildning och univer- sitetsforskning Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Minskning av anslags- behållningar Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten