ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ268 · 2003-10-07 00:00:00 — Ursprungsmärkning av kött vid restaurangbesök begär att regeringen undersöker möjligheterna och verkar för att restauranger på sina matsedlar skall skriva i vilket land köttet är producerat. I de flesta livsmedelsbutiker är köttet märkt med vilket land som det är producerat i. Tyvärr är det inte lika vanligt när man går ut och äter på restaurang. Dock har en del restauranger valt att skriva på sina matsedlar varifrån köttet härstammar, men detta är långt ifrån alla. Som konsument tycker jag att detta ska vara en självklarhet då det är jag som skall kunna göra mina val utifrån vad jag vill stoppa i mig. Skälen till att välja eller välja bort vissa produkter kan variera alltifrån att man vill undvika kött som har producerats i länder som t.ex. haft salmonella eller av skäl som handlar om landets inställning vad gäller transporter av djur. Om jag köper kött i en dagligvaruaffär finns det en förteckning över vad som finns i förpackningen. Att gå så långt på en restaurang kanske är överdrivet, men att få reda på köttets ursprung på matsedeln borde inte vara en omöjlighet. (Undantag är ofta beredda produkter i livsmedelsaffärer där man inte alltid kan få reda på köttets ursprung, detta borde också skärpas upp.) Restaurangerna borde i större utsträckning ta egna initiativ till denna märkning då det sannolikt skulle öka trovärdigheten inom branschen. Att detta skulle ske är dock inte troligt då man gärna vill pressa sina kostnader och köpa in billiga råvaror. Därför skulle det vara positivt om regeringen verkar för att en märkning införs på frivillig väg så att frågan får tyngd i konsumentpolitiken.
mot · GR02MJ269 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk fiskepolitik. har ensidigt fattat en rad beslut som kommer att få långtgående konsekvenser för det småskaliga och kustnära fisket i . Bland annat har man beslutat att flytta ut trålfiskegränserna och förbjuda fiske efter havskräfta inom de s.k. inflyttningsområdena, vilket innebär att ett betydande antal av de småskaliga kustfiskarna i ett slag kommer att mista sin försörjning med de konsekvenser detta kommer att få för många fiskesamhällen efter kusten. Avsikten är att huvudparten av det nya regelverket skall börja gälla . Även det kustnära sill- och skarpsillfisket drabbas. Besluten slår också hårt mot fiskberedningsindustrin som arbetar med svenskfångad råvara. Besluten har tillkommit utan någon dialog med yrkesfiskarna, vare sig lokalt, regionalt eller på central nivå, trots att man från yrkesfiskarna eftersträvat ett sådant samarbete, där varje del av kusten skulle kunna bli föremål för en särskild miljöprövning. I stället sändes färdiga förslag ut i ett remissförfarande, där olika parter fick tillfälle att yttra sig. De synpunkter som härefter framfördes från yrkesfisket vann dock ringa gehör. För att åstadkomma en bra och effektiv förvaltning av fiskbestånden och yrkesfisket är det nödvändigt att detta sker i samarbete med alla berörda parter, i första hand förvaltning, forskning och utövarna av det praktiska fisket. Yrkesfiskarna har av naturliga skäl mycket stora kunskaper om fiske, bottenförhållanden, fiskbestånd etc., kunskaper som dessutom bygger på generationers erfarenheter, och har därför mycket att bidra med när det gäller att ta fram underlag för beslut som rör fiskets förvaltning. Det är också nödvändigt att, i de delar som rör gemensamma resurser och fiskevatten, samråda med grannländerna, som bedriver sitt fiske på i stort sett samma villkor som det svenska. Det har inte skett i det nu aktuella fallet. Ett exempel på ett väl fungerande samarbete när det gäller fiskeriförvaltning är det s.k. , där en arbetsgrupp med deltagande från yrkesfisket, lokalt och centralt, länsstyrelse, berörda kommuner, fiskeriverk, forskning m.fl. gemensamt utarbetade regler för hur trålfisket efter räka skall bedrivas i , vilka områden som helt skall skyddas från fiske, regler för begränsningar av redskapens storlek etc. En liknande miljöprovning måste kunna ske av olika områden längs hela den svenska kusten där berörda intressenter kan delta och bidra med sina speciella kunskaper. Härigenom kan man, förutom att åstadkomma en bra och effektiv fiskeriförvaltning, också undvika allvarliga och uppslitande konflikter mellan näring och myndigheter, vilka t.ex. resulterat i att yrkesfiskarna tills vidare avbrutit samarbetet med fiskeriforskningen när det gäller t.ex. praktiska redskapsförsök.
mot · GR02MJ271 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den internationella djurpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en större analys av det djurpolitiska arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en större diskussion med allmänheten och berörda organisationer i ämnet. Engagemanget för djurens livsöden kan inte delas in i vare sig landsgränser, unionsgränser eller handelsområden. Engagemanget för djur är en global fråga. Detta märks inte minst i takt med att snabbare och globala kommunikationsmöjligheter utvecklas. Genom medlemskapet i EU är vi med tillsammans med övriga medlemsländer och formar vår gemensamma framtid i , och genom medlemskapet har vi också en möjlighet att tillsammans med andra vara en stark röst mot den övriga världen. De djurpolitiska frågorna har under de år som varit medlem i EU fått en allt starkare ställning. Den förre statsministern brukade ofta proklamera att djurskyddsfrågorna tillhörde profilfrågor inom EU-samarbetet. Under tid som jordbruksminister medverkade vi till att lyfta fram flera viktiga djurpolitiska frågor, inte minst frågan om de plågsamma djurtransporterna. De senare regeringarna har fortsatt på den inslagna vägen och hållit fanan högt inom det djurpolitiska arbetet på den internationella arenan. Bland annat anordnade en mycket uppskattad djuretisk konferens under det svenska ordförandeskapet i EU. Enligt min mening är det viktigt att vi nu gör en större analys av det djurpolitiska arbetet vi bedrivit internationellt och initierar en större diskussion med allmänheten och berörda organisationer om hur vi går vidare i arbetet. Vilka mål ska vi ha för arbetet inom EU, WTO och FN då det gäller djurpolitik? Ska ta initiativ till ytterligare en djuretisk konferens? Kanske bör den permanentas och bli regelbundet återkommande? Hur arbetar vi bäst för att allmänheten ska känna sig delaktig och för att berörda organisationer bäst ska involveras i arbete inom den internationella djurpolitiken? bör enligt min mening ge regeringen ovanstående till känna.
mot · GR02MJ272 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det djuretiskt hållbara samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliggörandet av målen för ett djuretiskt hållbart samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla indikatorer som kan användas för att mäta samhällsutvecklingen på det djuretiska området. kräver vår livsföring att långt över 100 miljoner djur får sätta livet till, bara i . Vi använder djur som mat, som kläder, för forskning och inom en rad andra områden. Djur drabbas också av vår livsföring då vi anlägger vägar som inte är planerade på ett sådant sätt att de inte orsakar de vilda djuren lidande, vid oljekatastrofer osv. En rimlig utgångspunkt för vår livsföring är att den ska formas på ett sådant sätt att vi inte utsätter djur för onödigt lidande. En annan utgångspunkt borde vara att vi inte nyttjar djur för andra ändamål än dem som är absolut nödvändiga. Det är viktigt att det nuvarande samhället beskrivs och utvärderas utifrån djuretiska parametrar. har vi t ex sett att alltfler brott mot djurskyddslagen anmäls. Vi har också i TV sett skandalbilder från svenska slakterier, och i tidningar har vi kunnat läsa att miljontals kycklingar är i sådant dåligt skick att de kasseras vid slakteriet. En fråga som uppenbarar sig är hur tillståndet är i vårt samhälle på det djuretiska planet. Enligt min mening måste vi utveckla indikatorer som vi kan använda oss av för att mäta samhällsutvecklingen på det djuretiska området. Utvecklingen av ett djuretiskt hållbart samhälle måste vara en ständigt pågående process. Det är viktigt att vi ständigt ser över de områden där djur används. Det är lika viktigt att vi även diskuterar målen för samhällsbyggandet och hur vi bäst går vidare i arbetet. Målen för det djuretiskt hållbara samhället måste dessutom göras tydliga. Enligt min mening bör regeringen initiera en bred diskussion i samhället om det djuretiskt hållbara samhället och hur vi människor bör förhålla oss till djuren. Förslagsvis bör en skrift sammanställas för detta ändamål där regeringen, politiska partier, näringens organisationer, djurskydds- och djurrättsorganisationer m fl bereds möjlighet att beskriva sina visioner på området.
mot · GR02MJ273 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ till jakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om godsjakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grytjakt. I dödas cirka 1,6 miljoner djur under jakten. I regeringens djuretiska program sägs det att djur har ett egenvärde och att människans rätt begränsas av en moralisk plikt att ta ansvar för naturen och dess livsformer. Genomlys jakten ur djuretisk synvinkel Den pågående jakten har mig veterligen aldrig blivit genomlyst ur djuretisk synvinkel. Och det trots att enskilda djurindivider blir utsatta för enormt stort lidande. Jag tänker bland annat på alla de djur som skadskjuts. Det finns utredningar som jämfört det lidande som djuren utsätts för under jakten med det som djur utsätts för vid slakt utan bedövning. Jag anser att det är angeläget att den pågående jakten blir ordentligt genomlyst ur djuretisk synvinkel. Att jakten leder till enormt stort lidande hos många djurindivider är känt. Denna vetskap borde enligt min uppfattning leda till att man med andra metoder försöka lösa det som man säger sig lösa med jakten. Populationsregleringar torde kunna ske med andra metoder. förekommer det jakt på djur som endast föds upp för det ändamålet. Jag tänker på den s k godsjakten där ett stort antal fasaner, rapphöns och gräsänder föds upp och sedan sätts ut för att jagas. Enligt min uppfattning är detta en mycket oetisk jaktform. Enligt uppgift medför den också en större frekvens skadskjutningar. Enligt min mening bör den förbjudas. En annan jaktform som enligt min mening är djupt oetisk är den s k grytjakten. Etologstudier som genomförts av visar att djuren stressas svårt. har till regeringen lämnat förslag om att den här jaktformen bör förbjudas. Jag delar uppfattning.
mot · GR02MJ274 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva olika alternativ för att skydda natur. , som är unik i sitt slag, har sådana värden som nationalklenod att den bör skyddas på ett bra sätt. är en bergrygg som skjuter upp mellan två förkastningsbranter. Den bär spår av inlandsisen som lade en kappa av kalkrik moränjord över berget. Tillsammans med det gynnsamma lokalklimatet ger detta förutsättningar för den yppersta växtlighet, med t ex rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärr och artrika stäppängar och klippängar. På berget finns som exempel en av nordligaste naturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran. ligger i en trakt med stor koncentration av natur- och kulturvärden med och som är internationellt kända. uppfyller förmodligen de kriterier som ställs på en nationalpark vad gäller storlek, vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden och storslagenhet. Att berget genom tiderna i övrigt påverkats av människans boende och brukande delar med nästan alla naturområden av någon storlek i . Blir en nationalpark ges dess skötsel en inriktning mot ökad orördhet, hög biologisk mångfald och stora upplevelsevärden. Hur näringarna skulle påverkas om blev nationalpark är oklart. Därför bör en utredning få visa vilka förhållanden som gäller och vad det skulle innebära för olika intressenter. Givetvis måste ägar- och brukarfrågor få en rimlig lösning. Det är emellertid inte självklart att en nationalpark är bästa lösningen. En annan möjlighet vore att utvidga de små naturreservat som redan finns till att omfatta ett större område. En tredje möjlighet vore att sluta långsiktiga avtal med de berörda markägarna i stor utsträckning staten som berörs av intresset av ett starkare skydd. Det formellt starkaste skyddet utgörs av . Erfarenheterna visar emellertid att det formellt starkaste inte nödvändigtvis i praktiken alltid är det alternativ som bäst tjänar skyddsintressena. En nationalpark skall inte bara bildas utan också skötas. Staten har på denna senare punkt långt ifrån alltid varit något föredöme. För vår del ser vi betydande fördelar med att söka upprätta långsiktiga avtal om skydd och vård av unika natur med de berörda markägarna. I sådana avtal kan de villkor tas in som är centrala för naturvården som markägarens eget engagemang kan utnyttjas. Vi utesluter inte att sådana avtal skulle kunna träffas med ägare till ett större område än det som aktualiserats i nationalparksdiskussionerna. För de åtaganden som markägarna gör enligt avtalet skall ersättning utgå. Vi förordar mot den här bakgrunden att olika alternativ för att skydda natur prövas innan ett slutgiltigt ställningstagande görs.
mot · GR02MJ275 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvärdering av den fria småviltsjakten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av småviltsjakten och av handredskapsfisket ovan odlingsgränsen och på renbetesfjället. beslutade att införa ett nytt upplåtelsesystem för småviltsjakt och handredskapsfiske i vårt lands fjällområden. släpptes småviltsjakten fri. Beslutet genomfördes mot sameorganisationernas kraftiga protester. Skälet till detta var att beslutet innebar att samerna gick miste om den viktiga inkomstkälla som upplåtelser av jakträtter innebär. Beslutet innebar även en avreglering av tillståndsplikten och den bärande tanken var att jakt och fiske i fjällområdet skall vara tillåten och öppen för alla intresserade. ansökningsförfaranden avskaffades och med det nya systemet var det fritt att köpa dygns- och årskort i praktiskt taget hela svenska fjällområdet med undantag för nationalparkerna. Riksdagsbeslutet mötte skarp kritik från samiskt håll. Rätten till jakt och fiske inom renskötselområdet är en viktig symbolfråga i den samiska rättskampen. Beslutet om den fria jakten och fisket ledde till omfattande samiska protestaktioner. har småviltjakten utvärderats , efter utvärderingarna har vissa problem rättats till. Men själva grundfrågan om samiskt inflytande över samiska resurser har lämnats därhän. I regeringsformens kap. 1 2 § stadgas att etniska, språkliga och religiösas möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Samerna har levt i Sápmi innan de nuvarande staternas framväxt. De har därmed rätt till jakt och fiske i och på renbetesfjällen, vilket för övrigt är en bruksrätt grundad på urminnes hävd. Samernas rätt att bedriva rennäring är skyddad i regeringsformen. Detta förhållande borde ligga till grund för både lagstiftning och olika typer av åtgärder. Den fria småviltsjakten påverkar möjligheten att bedriva rennäring på ett negativt sätt. I många fall upplever både samer och jägare att det uppstår trängsel på fjället i och med att olika intressen kolliderar med varandra. Det är därför hög tid för en grundlig utvärdering av den förändrade lagstiftningen, småviltsjakten och handredskapsfisket ovan odlingsgränsen och på renbetesfjället. Den förändrade upplåtelseformen tillkom . Den fria småviltsjakten har därmed fungerat under så pass att en grundlig utvärdering bör ge en bra bild av de faktiska förhållandena. Målet med utvärderingen skall bl.a. vara att utröna i vilken mån lagstiftningen främjat samernas möjlighet till ett eget kultur-, samfunds- och näringsliv. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02MJ276 · 2003-10-07 00:00:00 — Kraven för nyckelhålsmärkning av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en skärpning av kraven för att få märka livsmedel med grönt nyckelhål. Fetma och dåliga kostvanor är ett stort problem i dagens välfärdssamhälle. Därför är det viktigt att i folkbildande syfte sprida information om hur man skall äta för att må bättre. märkning av fettsnåla och fiberrika livsmedel med grönt nyckelhål är ett värdefullt led i en sådan upplysning. Men flera livsmedel som tillåts märkas med grönt nyckelhål innehåller ganska stora mängder socker som inte heller är bra om man skall bekämpa övervikt. I dessa fall invaggas konsumenten lätt i falsk trygghet då man litar på att det gröna nyckelhålet garanterar bra mat ur viktminskningsaspekt. Kraven för att få märka livsmedel med grönt nyckelhål bör skärpas med hänsyn tagen till mängden socker i produkten.
mot · GR02MJ277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dispensreglerna inom strandskyddet. Strandskyddets utformning har diskuterats intensivt , inte minst som ett resultat av det utredningsarbete som har presenterats. Relativt ny lagstiftning och oklara dispensregler har lett till åtskilliga konflikter mellan naturvårdsintressen och framför allt kommuners intresse av att erbjuda attraktiva boenden. Strandskyddet medför ett generellt byggnads- och anläggningsförbud. Det är kommunerna som beviljar dispenser, vilka kan upphävas av om det finns särskilda skäl. De utredningsförslag som har lämnats innebär inga nämnvärda förändringar vad gäller konfliktpunkten mellan naturvårdsintressen och exploateringsintressena. Inom ett område som är av särskild betydelse för naturvården eller friluftslivet bör dispens normalt aldrig medges. Dispens ska heller aldrig medges om de biologiska värdena påverkas på ett oacceptabelt sätt. Avvägningar ska då ske med hänsyn till särskilda bestämmelser i . I förarbetena till (prop. 1997/98:45) anges de särskilda skäl som finns för dispens. I stort råder stor uppslutning kring dispensskälen, men ett antal aktualiserade fall kring dispensreglernas tillämpning vid etablering av camping- och turiststugor nära sportfiskevatten visar på skäl för en översyn av de nu gällande reglerna för dispens. Det starka skydd för miljö- och naturintressen som strandskyddsbestämmelserna innebär är värt att värna. Däremot kan en alltför snäv tillämpning av dispensreglerna leda till att lagstiftningen som sådan ifrågasätts. Mot den bakgrunden behöver dispensreglerna ses över i syfte att underlätta etablering av fiske- och vildmarksturism.
mot · GR02MJ281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i strandskyddet. De regler om strandskydd som finns stadgade i fyller en viktig funktion i att bevara den möjlighet att bada och idka friluftsliv inom strandområden som allmänheten har enligt allemansrätten. Strandskyddet kan även, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse för djur- och växtliv. Men är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. har inneburit en skärpning av strandskyddet så att det blivit ett av de största hindren för regional utveckling. Den skärpning av reglerna som kom innebärande att hänsynen till djur- och växtlivet togs in i regelverket har fullföljts genom , som i princip satt stopp för byggnation utmed alla vattendrag, stora som små, över hela landet. Reglerna och därmed gällande praxis belastas av betydande rester av gammalt förmynderi då det generella strandskyddsförbudet tillkom. I exempelvis finns det en mängd sjöar och vattendrag som skyddas av strandskyddet. Ett flexiblare strandskydd skulle medföra att kommuninvånarna själva skulle få avgöra vilka sjöar och vattendrag som ska skyddas. Detta skulle bland annat medföra ett stärkande av det kommunala självstyret och möjliggöra för kommunerna att skapa attraktiva boendemiljöer. I vissa fall kan strandskyddet vara ett hinder för en önskvärd utveckling av landsbygden. Därför finns det anledning att överväga om inte reglerna rörande strandskydd bör utvecklas så att de blir mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Jag anser att det är ett omyndigförklarande av kommunerna att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande måste man i enlighet med federalismens principer ges full rätt att besluta även om strandskydd. Vad som ovan sagts om ett förändrat strandskydd bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ282 · 2003-10-07 00:00:00 — Symbolmärkning för källsortering och återvinning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verka för en symbolmärkning för källsortering och återvinning. Frågan om källsortering och återvinning är mycket aktuell och viktig. Trots informationskampanjer och andra åtgärder kan det konstateras att är det svårt att på ett enkelt sätt sortera avfall i hushållen. Även för den verkligt medvetne är det ofta svårt att avgöra vad som ska läggas var. Därför avstår många att sortera sitt avfall, eller i många fall sorterar fel. Ofta är det svårt att till exempel avgöra vad som är papper eller kartong. Inte blir det lättare när kompositmaterial används, till exempel margarinpaket med tre olika material. De flesta varor som vi köper är märkta med streckkod, , för att underlätta kassaarbetet och lagerhållningen i butikerna. Vid inköp av kläder finns det alltid skötselråd i form av symboler fästade vid kläderna. Ett motsvarande system skulle kunna användas när vi ska sortera avfall för återvinning. Tillverkarna har ett ansvar för hur varor som de tillverkar kan återvinnas. Detta fungerar dock inte tillfredsställande. Ett system borde införas där alla tillverkare märker sina varor med symboler som sedan också återfinns på återvinningsstationerna. Detta skulle förenkla sorteringen för det enskilda hushållet. Det ska inte vara svårare att sortera en vara som kommer från Syd- eller än en från . För största genomslag med konsekvenser för tillverkare, återvinningsansvariga och den enskilde konsumenten krävs att initiativ tas på EU-nivå. Den borde kunna driva denna miljöfråga i EU. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ283 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn i syfte att hålla vildsvinsstammen på en acceptabel nivå. Vildsvin trivs bäst i ett blandat landskap med både jordbruksmark och skog. De vill ha täta skogsbestånd där de kan söka skydd och vila sig. 1997 fanns det cirka 5 000 vildsvin i landet. den officiella siffran är 15 000 vildsvin, men vissa forskare tror att det kan finnas 40 000 svin i landet. Ett vildsvin kan väga upp till och en sugga kan föda sex kultingar. Vildsvin kan få ungar året om och suggorna blir könsmogna redan första året. De äter gröda, till exempel vete och havre, rötter, insekter och maskar. Från alltfler områden i kommer signaler om att vildsvinsstammar börjar etablera sig. Vildsvinen sprider sig geografiskt sett långsamt. Men har en stam väl bildats är förökningstakten snabb och därför är det viktigt att skjuta årsgrisar. Vildsvinen har inte några naturliga fiender. Därför växer stammarna mycket fort. Trots att avskjutningen kommit igång är det ändå svårt att med vanliga jaktmetoder hålla vildsvinsstammen nere eftersom djuren är tämligen svårjagade. Vildsvinen åstadkommer ofta stor skada för lantbrukare, skogsbrukare och trädgårdsägare. Vem blir inte förtvivlad över stora grävda hål i eller uppbökade spannmålsfält, gräsmattor och trädgårdsland? Ofta får ägaren själv bära kostnaden för vildsvinens vilda framfart. Det är nu dags att hitta former som kan hålla stammen på en acceptabel nivå så att den inte utgör ett hot mot den agrara näringen. Därför bör en utredning tillsättas för att belysa eventuellt behov av skärpt lagstiftning alternativt nya fångstmetoder. Syftet ska vara att få metoder som skapar en vildsvinsstam som passar både jägare och lantbrukare.