mot · GR02So504 · 2003-10-07 00:00:00 — Barn med funktionshinder är ännu mer osynliga än barn generellt när det gäller att vara delaktiga och framföra sina synpunkter. Samma förhållande råder i den allmänna debatten, i tidningar och andra medier. Tillgänglighet till skola och fritid Precis som många vuxna funktionshindrade tvingas avstå från vissa jobb, fritidsintressen och andra aktiviteter på grund av att samhället inte är tillräckligt tillgängligt så drabbas också barn med funktionshinder av detta. Det fria skolvalet existerar inte för dessa barn, eftersom alla skolor inte är handikappanpassade. Rädda Barnens undersökning visar att fritidsgårdar, simhallar, biografer, restauranger och kaféer alltför ofta inte är tillgängliga för barn och ungdomar med funktionshinder. Endast biblioteken fick beröm. Den främsta orsaken till denna diskriminering är okunskap. Men ibland är det en medveten prioritering andra intressen får gå före. Båda skälen är oacceptabla. Kunskap om funktionshinder måste öka bland beslutsfattare. Det är lika viktigt för barn och ungdomar med funktionshinder att välja skola och fritidsintressen som för icke funktionshindrade. Många kommuner är mycket restriktiva med färdtjänst till barn och ungdomar med funktionshinder. Det är en felsyn att de inte skulle behöva färdtjänst. Föräldrar kan inte alltid finnas till hands . Alla föräldrar har heller inte tillgång till bil, vilket kan krävas då allmänna kommunikationer inte fungerar eller inte finns att tillgå. Att träffa kompisar och att delta i samma fritidsaktiviteter efter skoltid som kamraterna kräver möjlighet till transport med hjälp av färdtjänst. försämrades handikappreformen genom nedskärning av möjligheterna till personlig assistans. En av effekterna blev inskränkning av att kombinera personlig assistans med andra LSS-insatser i förskola och skola. protesterade mot detta. Vi anser att assistentens insatser behövs för att ge eleven trygghet i att allt kring hans eller hennes person fungerar så bra att övriga krafter kan användas till att satsa på skolarbetet eller i den pedagogiska leken. krav är att rätten till personlig assistans i förskola och skola ska återinföras. Vid den hearing som socialutskottet anordnade framkom brister i tillgång på habilitering och rehabilitering för barn med olika typer av funktionshinder. Också familjernas möjligheter att påverka den habilitering och rehabilitering som ändå ges är ofta begränsad. Bättre samverkan mellan å ena sidan skolan och å andra sidan måste komma till stånd. Förbättra utbildningen för de funktionshindrade Stödet till elever med funktionshinder i och gymnasiet behöver öka. Fler speciallärare måste anställas i skolorna. Det är angeläget att speciallärarutbildningen återinförs och att den då är inriktad mot direkt arbete med elever i behov av särskilt stöd. Alla elever måste utan dröjsmål få de hjälpmedel de behöver för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Det faktum att det finns bra datorhjälpmedel för många funktionshindrade får inte innebära att eleverna lämnas ensamma vid datorn utan lärarstöd. Införande av handikappkunskap i lärarutbildningen skulle kunna bidra till förbättringar i skolan. Statliga specialskolor ska vara ett alternativ för multihandikappade elever. Självklart ska alla elever ha möjlighet att gå i skola nära hemmet och bo hemma. Men för en del måste det finnas en frihet att också kunna välja en skola som är specialiserad på att undervisa elever med vissa funktionshinder t.ex. döva och hörselskadade. För elever med utvecklingsstörning ska möjligheten att välja särskola finnas kvar. Det är föräldrarna som ska avgöra valet av skolform. Den nu sittande utredningen kring särskolans framtid har oklara direktiv kring huruvida särskolan ska fortsätta att vara en egen skolform eller inte. uppfattning är att skolformen särskola ska finnas kvar för att garantera elever med utvecklingsstörning möjlighet till undervisning som är anpassad till dessa elevers behov. I detta sammanhang är det viktigt att betona att elever med utvecklingsstörning måste ha samma möjligheter till livslångt lärande som andra. Därför måste också särvux finnas kvar och byggas ut. För att underlätta valet av skola vill införa en nationell skolpeng. Denna statliga skolpeng ska variera utifrån vilka behov eleven har. Det innebär att elever med funktionshinder ska garanteras en större resurs. Funktionshindrade ska också kunna använda pengen till att välja en sär- eller specialskola. Flyktingbarn och barn i patriarkala familjer En grupp barn som i allra högsta grad är utsatt är barn som kommit hit som flyktingar, antingen tillsammans med sin familj eller ensamma utan någon vuxen. Många flyktingbarn bär med sig traumatiska upplevelser som de inte fått möjlighet att bearbeta sedan de anlänt till . Många barn som kommer med sina familjer har inte heller blivit intervjuade själva för att få möjlighet att redogöra för sina egna asylskäl. har tidigare granskat lagen om rätten för asylsökande barn att komma till tals i asylärenden. Av ett 80-tal granskade ärenden var det bara 4 av 159 barn som fått komma till tals. Det finns således anledning att rikta allvarlig kritik mot den bristande förmågan eller viljan hos ledning, när det gäller att följa lagstiftningen i vårt land. Kompetensen måste höjas hos den personal som skall behandla ärenden där barn har egna asylskäl. Det måste finns resurser för att kunna genomföra samtal med barn som själva har svårt att hävda sina rättigheter. Syftet med lagändringen var att öka barnens synlighet i familjen och inte betrakta dem som ett bihang till föräldrarna. I har många barn gömt sig under förhållanden som är oacceptabla. Även de långa handläggningstiderna bryter ner familjernas psykiska hälsa vilket också medför negativa effekter på barnens psykiska hälsa. De barn som kommit hit ensamma utan någon vuxen är särskilt utsatta. har den socialdemokratiska regeringen inte klarat ut att reda ut vem som ska ta ansvaret för att ta emot dem och se till att de får ett värdigt mottagande. lades förslaget att man skulle koncentrera mottagandet av de ensamkommande flyktingbarnen till femton kommuner för att dessa skulle bli specialiserade på uppgiften. Inblandade aktörer ansåg att förslaget var bra och att förslaget var lagt med barnets bästa i fokus. Alternativa förslag diskuteras nu som innebär att ideella organisationer skulle ta hand om mottagandet. Den kommunala är ändå den som har det yttersta ansvaret för barnen, varför vi anser att en lösning med det ursprungliga förslaget med femton kommuner är det bästa. Det är inte acceptabelt att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning. Här måste en förändring ske, såväl av lagen som av praxis. Kan en sökandes bristande trovärdighet inte med absolut säkerhet styrkas, ska principen hellre fria än fälla gälla vid den slutliga bedömningen av rätten till uppehållstillstånd. Det innebär att vid osäkerhet ska den för den sökande gynnsammaste tolkningen gälla. I utlänningslagen skall, med hänvisning till , hänsyn tas till barnets bästa. Men praxis talar ett annat språk. Portalparagrafen i utlänningslagen med den centrala formuleringen om att barnets bästa ska styra flyktingpolitiken har visat sig ha ringa betydelse. I förarbetena till lagen sägs att kravet om barnets bästa ej är absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen, såsom samhällets intresse att reglera invandringen, kan leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. Hänsyn till barnets bästa måste som regel gå före samhällets intresse att reglera invandringen, särskilt i de fall där det är uppenbart att barn varit utsatta för allvarliga övergrepp och därav har medicinska vårdbehov. Utlänningslagstiftningen måste ses över så att barnets bästa, i enlighet med , sätts i främsta rummet även när det gäller asylsökande. Barn som lever under hot i familjer med starkt patriarkala värderingar Flickor som lever under hot och tvång i familjer med strängt patriarkala värderingar behöver samhällets stöd, och det är ansvar att bistå dem. finns det indikationer på att många av dessa utsatta flickor, och även andra barn, inte vågar vända sig till eftersom föräldrarna informeras om en utredning inleds. framhåller, i en skrift från som behandlar arbete med denna grupp av flickor, att det inte får råda något tvivel om att en utredning inleds. Av 11 kap. 1 § SoL följer att socialnämnden utan dröjsmål ska inleda utredning av vad som genom ansökan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd från nämnden. uppger att de första samtalen mellan en flicka och en socialsekreterare kan betraktas som rådgivande. understryks det att om en flicka ansöker om hjälp eller stöd, ska en utredning inledas. Inte heller borde det vara möjligt att förhala inledandet av utredning om det finns skäl för att ingripa. påpekar även att så snart socialnämnden tar kontakt med någon utomstående t.ex. lärare för att inhämta information om ett barn, så anses en utredning inledd. I ett ärende rörande ett barn är vårdnadshavaren part. Enligt 11 kap. 2 § SoL framgår det att den som berörs av utredningen skall underrättas om att en sådan inleds. Ett barn som känner till informationsskyldigheten och som är utsatt för hot och våld av en vårdnadshavare blir ofta mindre benägen att kontakta eller prata med personal. Ett svårlöst dilemma uppstår för en socialsekreterare om det finns skäl att misstänka att ett barns fysiska och psykiska hälsa äventyras av en vårdnadshavare. Ofta är det komplicerat för att inte säga omöjligt att få grepp om allvaret i problemen och göra adekvata bedömningar av t.ex. behov av skydd utan att låta öppna en utredning. Det är ju först sedan utredning genomförts som det står klart om det finns något vårdbehov och i så fall hur det ser ut. omhändertagande med stöd av 6 § LVU är inte alltid tillämpligt, och kan i vissa fall förvärra situationen för det berörda barnet. påpekar att det i vissa situationer ansetts nödvändigt att inskränka myndigheters skyldigheter att underrätta parter om utredningsmaterial. framhåller att dessa undantag inte kan åberopas till stöd för att hemlighålla en utredning med stöd av 11 kap. 1 § SoL. har därför föreslagit att lagen borde ge utrymme för socialnämnden att utreda ett utsatt barns situation utan att en för barnet potentiellt farlig vårdnadshavare får information om det. Ett sådant ärende skall behandlas med kvalificerad sekretess enligt sekretesslagen. Vi måste fråga oss vad som väger tyngst. Utsatta barns rätt till skydd och stöd eller vårdnadshavarens rätt till inflytande och information. Vi anser att barnens intressen i detta fall väger tyngre.