mot · GQ02A13 · 2003-04-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:65 Ett utvidgat skydd mot diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kön skall utgöra diskrimineringsgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsidentitet skall utgöra diskrimineringsgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd för juridiska personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminering inom utbildningsväsendet. de gröna välkomnar att ett starkare skydd för diskriminering införs på nya samhällsområden. Propositionen innebär bland annat att ett diskrimineringsförbud skall omfatta diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, sexuell läggning och funktionshinder inom områden där ett effektivt skydd tidigare saknats. Vi anser dock att diskrimineringsgrunden kön skulle ha omfattats av den föreslagna lagen. När skyddet för flera diskrimineringsgrunder nu införs blir det allt tydligare att det i saknas ett effektivt förbud mot könsdiskriminering utanför arbetslivet och högskolan. Ett exempel på vad som kan uppstå är att det blir förbjudet för en bank vid kreditgivning att diskriminera en person med utländsk bakgrund, som det är tillåtet att diskriminera en kvinnlig företagare. Vi anser att detta är beklagligt. Att kön inte tas in som en diskrimineringsgrund nu innebär att det kan ta innan ett effektivt och brett lagligt skydd mot könsdiskriminering införs i . Vi vill också påminna om att har ratificerat . Från sida anser vi också att begreppet sexuell läggning inte är tillräckligt. Vi anser att också könsidentitet skall vara med som diskrimineringsgrund. Detta begrepp innefattar då till exempel transpersoner, vilka tillhör en grupp som utsätts för diskriminering såväl i samhället i stort som i arbetslivet. Transpersoner är individer vars könsidentitet och/eller könsidentitetsuttryck eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem vid födseln. Varje individ måste själv få definiera sin identitet och avgöra om hon vill definiera sig som transperson eller något annat. är liksom Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och kritiskt till att propositionen inte omfattar något skydd för juridiska personer. Vi ifrågasätter därmed om den föreslagna lagstiftningen uppfyller de krav som finns i det EG-direktiv (2000/43/EG) som lagändringarna avser att uppfylla. I remissvaret till slutbetänkande Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43) menar DO att när ett skydd mot diskriminering av juridiska personer saknas, försvagas också skyddet av fysiska personer. Som exempel nämns bemanningsföretag och andra tjänsteproducerade företag vars kunder kan kräva att den inhyrda personalen eller konsulten ska ha en viss etnisk tillhörighet. Sådana krav är, enligt DO, inte ovanliga och företagen kan av ekonomiska skäl ha svårt att värja sig mot dem. Resultatet kan bli diskriminering även i nästa led, av enskilda arbetstagare och arbetssökande. Med ett effektivt skydd mot diskriminering av juridiska personer skulle den enskilda företagaren ha en helt annan möjlighet att åsidosätta kundens krav. Ett annat exempel är behovet av skydd för juridiska personer som ägs eller drivs av personer som tillhör etniska minoriteter eller invandrare. Problemet med diskrimineringen av invandrarföretagare är välkänt och har bland annat behandlats av utredningen som företagare (199:49). Behovet av skydd mot diskriminering vid tillgången till och villkoren för finansiering, försäkringar, anskaffande av lokaler och i olika situationer vid bedrivandet av själva verksamheten är omfattande. En annan brist i propositionen är att inget skydd mot diskriminering införs inom utbildningsväsendet. Det är nödvändigt att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag till om ett diskrimineringsförbud inom detta område. Tillämpningsområden och enhetlig lagstiftning anser att lagens tillämpningsområden inte är enhetliga. Istället för att införa generella enhetliga regler så räknas olika situationer, händelser, verksamhetsområden och aktörer upp som omfattas av lagens tillämpningsområde. Detta får som resultat att lagförslagen blir oöverskådliga och skyddet inte enhetligt de olika verksamhetsområdena emellan. Det är inte nödvändigt att skilja mellan privata och offentliga aktörer. EG-direktivet som denna lag avser att implementera innehåller ingen begränsning när det gäller vilka aktörer som enligt lag skall vara förbjudna att utsätta någon för diskriminering. Vi avser att verka för en mer enhetlig lagstiftning i den parlamentariska kommitté som ska föreslå en mer enhetlig lagstiftning.