mot · GR02Ub508 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att stödja forskningen inom funktionsgenomiken. Ett internationellt högaktuellt forskningsområde är utnyttjandet av så kallade biobanker för medicinsk forskning. En biobank är en samling av biologiskt material från individer som bevarats och där ursprunget alltid kan härledas. har exceptionellt goda förutsättningar att bedriva konkurrenskraftig forskning med biobanker som verktyg: Sjukvården har samlat kliniska material, blod, vävnadssnitt som är ovärderliga för genetisk forskning. Sjukvården är centralt organiserad och lika för alla. Forskningen har goda resurser i redan uppbyggda resurscentrum som kan ges nationellt ansvar. Genom nätverksbygge och specialiserade satsningar kan mäta sig med större forskningsnationer. Kompetens för svensk läkemedels-, IT- och biotechindustri finns i nära anslutning till våra universitet och högskolor. Kartläggning av människans och andra organismers arvsmassa genomet har öppnat dörren för funktionsgenomiken läran om den biologiska funktionen av generna och de äggviteämnen proteiner de kodar för. har ett nätverk av resurscentrum byggts upp för forskning inom funktionsgenomik. Detta nätverk spänner över tio av och är uppbyggt med stöd från de enskilda fakulteterna och . Tack vare detta nätverk har svensk forskning inom funktionsgenomiken lyfts upp till en hög internationell nivå. Detta nätverk med sina resurser och kompetens är en unik tillgång för svensk forskning. Till olika resurscentrum kan enskilda forskare vända sig för att få hjälp med tekniker som kräver stora investeringar i apparatur och kunskap. De gjorda erfarenheterna visar att en fortsatt satsning på ett sådant nätverk av resurscentrum blir av största vikt för stora samhälleliga intressenter inom medicinsk forskning, sjukvård, jord- och skogsbruk, läkemedels- och biotechindustri. För att svenska forskare effektivt skall kunna utnyttja den nya kunskapen krävs en fortsatt och förbättrad integrering av våra nationella resurser. Informationsmängden är så omfattande att den kommer att ställa stora och nya krav på applikation av IT. kan den moderna biologin bidra till utvecklingen av IT, exempelvis genom nanobiologin. Rektorerna vid de tio universitet som ingår i nätverket har i ett samarbete bildat Framtidsgruppen Functional Genomics. Gruppen har som uppgift att planera framtida satsningar inom funktionsgenomiken . Många länder lägger stora resurser på forskningsnätverk inom funktionsgenomik. Med statliga medel har det byggs upp forskningsnätverk, liknande vårt, i till exempel , och . I har regeringen satsat med start för att bygga upp ett nationellt nätverk för forskning inom funktionsgenomik. Detta nätverk påminner mycket om vårt svenska nätverk av resurscentrum och går under namnet FUGE Functional Genomics in . I planeras UK Biobank för uppbyggnad av en prospektiv biobank. Man avser att samla in data och blodprover från 500 000 individer i åldrarna . Gruppen kommer att följas upp för studium av hur miljö och arvsanlag påverkar uppkomst av sjukdomar. Det medicinska forskningsrådet i tillsammans med Wellcome Trust skall gemensamt anslå ett initialt stöd på . Därutöver satsar Wellcome Trust på forskning inom funktionsgenomik. I har man under ett program, Genome , byggt upp fem genomcentrum runtom i landet. Genome har fått från den kanadensiska regeringen. Liksom konsortierna har man gjort stora satsningar på att bygga upp teknikplattformar och också satsat på enskilda forskningsprojekt. Genome är finansierat av industrin till . I till skillnad från andra länder finns uppbyggda register, folkbokföring, en sjukvårdsapparat tillgänglig för alla och värdefulla biobanker. Med biobank menas biologiskt material från flera personer som samlats och bevaras tills vidare eller för en bestämd tid och vars ursprung kan härledas. Det är tack vare landstingens prioriterade insamling av vävnadsprover i vårdrelaterade biobanker, statens uppbyggnad av värdefulla register genom , och andra organs försorg tillsammans med en prioriterad satsning på IT-kompetens som har skapat denna unika möjlighet. Dessutom har de svåra etiska frågorna behandlats i särskild lagstiftning om nyttjandet av biobanker. Detta tillsammans har skapat en internationellt sett bra utgångspunkt för att till fullo utnyttja biobankerna och göra dem tillgängliga genom att utveckla ett IT-biosystem. De svenska medicinska biobankerna ger inte bara möjligheter till utveckling av hälso- och sjukvården. De kan även bidra till ny kunskap av betydelse för de enskilda medborgarna vid individuella val av läkemedel och lämplig läkemedelsdosering. Forskning inom funktionsgenomiken har bedrivits vid enskilda universitet. Förutom medel från universitetsanslagen är medel tillgängliga från () inom ramen av två konsortier, nämligen North (WCN) och Swegene. Förstnämnt konsortium har omfattat ett samarbete mellan , , , , , och . Swegene har bildat ett nätverk mellan , och . (20002005 ) har sammanlagt anslagits, varav 800 miljoner från KAW. Inom nätverket finns resurscentrum med utrustning och personal med den kunskap och erfarenhet som krävs för att genomföra de storskaliga forskningsprojekt som funktionsgenomiken kräver. Konsortiernas övergripande mål har varit att utveckla och använda avancerad teknik och analysmetoder för att lösa specifika biologiska och medicinska problem. De två konsortierna har gemensamt gjort en satsning på ett nationellt biobanksprogram. har mot internationell bakgrund ett unikt journal- och personnummersystem och ett antal mycket intressanta kliniska biobanker i form av blod och vävnadsprover som möjliggör uppföljning av enskilda patienter och är i sig en betydande forskningsresurs. har även biobanker som är insamlade ur forskningssynpunkt de prospektiva vävnadsbiobankerna som innehåller insamlingar av en utvald populations blodprover. Med tanke på den etniskt homogena population har är dessa biobanker mycket värdefulla för forskning om många folksjukdomar. Epidemiologisk forskning kan t ex ge underlag för underbyggda beslut om prevention, diagnos och terapi. Med en klok användning av biobankerna tillsammans med ett fungerande IT-biosystem kan individualiserad läkemedelsbehandling utvecklas. Exempelvis kan man inom cancervården uppnå kausalt riktad terapi mot de genetiska förändringarna i den enskilda tumörcellen. Man kan även, med kännedom om patientens individuella metabola förutsättningar, kunna ge en anpassad dosering av läkemedel. Mot bakgrund av omfattande satsningar och arbete som lett fram till framgångsrika kunskaper och strukturer inom funktionsgenomiken anser Framtidsgruppen att utvecklingen inom området bör fortsätta att bygga vidare på vunna erfarenheter och dra nytta av dessa samt att ett nytt 5-årigt program bör tas fram . Framtidsgruppens bedömning är att ett sådant program skall vara ett nationellt program och ersätta de två nuvarande konsortierna, Biobank . Biobank skall fokuseras på forskning där vårt land har goda konkurrensmöjligheter. Detta innebär enligt Framtidsgruppens bedömning en koncentration initialt på hälso- och sjukvårdsanknutna biobanker. Genom att utnyttja dessa, som vi utnyttjar en stark svensk tradition inom fysiologi och systembiologi, finns goda möjligheter för vårt land att återerövra en ledande position inom biomedicinen. kommer emellertid också områden utanför biomedicinen att kunna dra nytta av erfarenheterna från det nya programmet. Denna nya satsning, som bygger på tidigare vunna erfarenheter, kommer att ge stora vinster för samhället. Biobanker med ett IT-biosystem kommer att erbjuda prover och information av hög kvalitet, vilket är av stort värde för vård, forskning och industri i . Stöd för att driva och upprätthålla ett sådant nätverk kommer att sökas från regering, landsting, industrin och andra bidragsgivare. Kostnaderna, , kommer att uppgå till ca 1 miljard, vilket motsvarar den norska satsningen inom området.