mot · GR02A329 · 2003-10-07 00:00:00 — Genom vår satsning på en bättre småföretagarpolitik, sänkt skatt för hushållstjänster och andra reformer inom den ekonomiska politiken kan vi frigöra resurser från aktivitetsstödet och arbetsmarknadsutbildning. Därmed kan anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med och anslaget 22:3 Arbetsmarknadsutbildning med . 15.3 och särskilda åtgärder för arbetshandikappade Det är nödvändigt att tillförsäkra arbetshandikappade möjligheten till ett fortsatt aktivt arbetsliv. när det är dystrare tider på arbetsmarknaden är det stor risk att det är de arbetshandikappade som slås ut först. Lönebidragen är ett effektivt instrument att slussa in arbetshandikappade på arbetsmarknaden. Men regeringen har haft en ryckig politik på området: dålig kontroll av myndigheterna, panikbromsningar, satsningar som i praktiken blev minskningar, anställningsstopp på vissa håll och dessutom utredningar som ser över hela systemet. Osäkerheten är betydande om den långsiktiga inriktningen av regeringens politik. I förordningen för lönebidragsanställda bör på nytt införas en paragraf som innebär att om risk för uppsägning föreligger skall en sänkning av lönebidrag ej genomföras. Möjlighet till en ersättning på vid anställning i ideella organisationer skall gälla såväl vid nyanställningar som för dem som innehade anställning efter , 1995. får ett statsbidrag på för de merkostnader som bolaget har jämfört med andra företag, till exempel för den anpassade arbetstakten, att verksamheten finns i hela landet och anställningstryggheten för arbetshandikappade anställda. har kritik riktats mot att affärsmässigheten i bolaget dominerar för mycket och att rekryteringen från de prioriterade grupperna minskat. Även andelen övergångar från till ordinarie arbeten har minskat, trots den goda konjunktur som rått . , som startade , har genomgått stora förändringar . Affärsmässigheten och kundfokus har blivit bättre, som kostnaden per arbetshandikappad sjunkit. Problemet för ett företag som är balansen mellan det sociala uppdraget och att driva verksamheten så effektivt som möjligt. Ett illustrativt exempel på detta är satsningen på servicetjänster som slagit in på i allt högre grad. Kraven är ganska höga på dem som ska arbeta med dessa tjänster. De ska vara kundorienterade, serviceinriktade och ha god förmåga att hantera stress, många personliga kontakter och besitter stor flexibilitet, krav som många arbetshandikappade inte förmår leva upp till. Frågan är om inte volym bör minska något och en ökad tonvikt läggas på lönebidraget som instrument för att hjälpa de arbetshandikappade. sociala uppdrag måste komma mer i fokus utan att för den skull statens kostnader skenar iväg. Mycket talar också för att roll i arbetsmarknadspolitiken bör tonas ned i förhållande till andra instrument. lämnade också en utredare sitt betänkande Inte bara (SOU 2003:56) som remissbehandlas. Vi föreslår inga förändringar av anslagen för eller lönebidragen i avvaktan på regeringens förslag med anledning av Samhall-utredning och en annan utredning som studerar de arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden mer övergripande, som lämnar sitt betänkande . vidtog den socialdemokratiska regeringen ett nytt trixande med budgeten och utgiftstaken. Anslaget för OSA, offentligt skyddat arbete, ändrades från ett kontantbidrag till en kreditering av arbetsgivarens skattekonto. Därmed sänks utgifterna med , och regeringen klarar utgiftstaken lättare, trots att statens saldo inte påverkas, och det är ytterligare ett flagrant brott mot hela idén med utgiftstaken. Om utgiftstaken hotar spricka är det väl dags att omvandla lönebidragen från ett bidrag till en skattekreditering? motsätter sig detta budgettrixande och återinför därför anslaget för OSA. 15.4 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen är en ny myndighet som byggts upp och som , 2004, med placering i , tar över AMS nuvarande tillsynsansvar i förhållande till arbetslöshetskassorna. AMS kostnader för denna verksamhet uppgår till medan regeringen föreslår att den nya myndigheten ska ha ett anslag på för sitt första budgetår. Vi kristdemokrater anser att en ny myndighet i mindre skala med lägre lokalkostnader (jämfört med centrala ) bör kunna sköta sin verksamhet med samma anslag som AMS skött verksamheten. Vi yrkar därför på en besparing jämfört med regeringen på för . har myndigheten fått kraftigt ökade anslag, vilket bland annat tagit sig uttryck i att alla medel inte kunnat förbrukas. I årets budgetproposition föreslås ytterligare påslag på . Vi delar också regeringens bedömning att avsluta bidraget till tidningen . Med tanke på de ökade anslagen och den rationaliseringspotential som bör finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna bedömer vi att en besparing på är möjlig. vill också införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring i linje med utredning Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78), vilket avlastar en del arbetsuppgifter som de fått. Vi anser att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga sektorerna (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör som har motsvarande ansvar men olika mål och medel. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även individen äger självfallet ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. Denna nya och samordnade rehabiliteringsförsäkring ska gälla från . Den totala helårseffekten skulle bli en satsning på totalt . satsas , året därefter är den samordnade försäkringen fullt utbyggd. Detta innebär att den kommande treårsperioden satsar på rehabilitering och en ökad hälsa i arbetslivet. anser att denna satsning kan leda till stora vinster för den offentliga sektorn. När man läser regeringens texter och lyssnar på debatter slås man av hur dogmatiskt regeringen ser på orsakerna till sjukfrånvaron. Arbetsplatsens beskaffenhet och arbetsmiljön verkar vara de enda faktorer som påverkar om människor mår dåligt och sjukskriver sig. Med ett sådant snävt fokus kommer man inte att komma åt problemen. har betydligt bredare fokus. Utan att förringa arbetsplatsens betydelse i sammanhanget menar vi att det finns ett flertal orsaker till den ökade sjukfrånvaron. En viktig uppgift som bör prioritera är utbildning och stöd till regionala arbetsmiljöskyddsombud som arbetar uppsökande på de mindre företagen. Under 19992000 ökade () antalet anställda och expanderade verksamheten både regionalt och centralt. Allvarliga brister i styrningen har konstaterats. I samband med den översyn som skett av institutets verksamhet har en rad forskningsuppgifter flyttat ut till högskolor och universitet. av institutets verksamhet finansieras av egna medel, medan resterande verksamhet finansieras med EU-medel och andra finansiärer. Det krävs enligt vårt förmenande en rejäl översyn av och dess relationer med andra myndigheter. En sådan översyn bör ske grundligt och förutsättningslöst. Mycket talar för att ALI:s forskningsresurser kommer till effektivare användning om de används till att finansiera forskning på universitet, högskolor och andra organ. Den informationsspridning och utbildningsverksamhet som sysslar med bör kunna skötas av . Mer av den utbildnings- och informationsverksamhet som sker kan avgiftsfinansieras och ökad extern finansiering bör eftersträvas. En process i denna riktning bör inledas. bör dessutom kunna genomföra en del rationaliseringar och fokusera sin verksamhet, bland annat minska en del av sin bidragsgivning och ambitioner på en del områden. Vi delar regeringens bedömning att prioritera den arbetslivsinriktade forskningen på arbetsorganisationsområdet. Vi vill också poängtera vikten av att forskningen inom arbetslivsområdet verkligen kommer de som berörs till del. Sammantaget bedömer vi att anslaget till kan minska med för . bör kunna avvecklas och de informations-, utbildnings- och forskningsuppgifter som finns ses över och fördelas till , universitet, högskolor och andra aktörer, som rationaliseringsvinster kan uppnås. 15.7 Särskilda utbildningsinsatser med mera Bidrag till regionala skyddsombud, informationsinsatser samt standardiseringsverksamhet har förts över från detta anslag till , likaså har förvaltningskostnaderna förts över till . Kvar är som ska dela ut i bidrag till fackliga förtroendemäns arbetsmiljöutbildningar samt viss EU-bevakning. Eftersom stödet till de regionala skyddsombuden, som främst arbetar gentemot de mindre företagen, numera finns på anslag är det tveksamt om statliga bidrag i all evighet ska gå till utbildning av övriga fackliga förtroendevalda. De fackliga organisationerna bör klara sådan utbildning själv, eller i samarbete med arbetsgivarna. Därför kan anslaget halveras för att sedan helt tas bort. deltog aktivt i processen att lotsa den nya diskrimineringslagstiftningen på arbetslivets område genom . I och med den nya lagstiftningen inrättades också Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). I budgetpropositionen tillfördes HomO extra , ett anslag som ligger kvar . För det kommande budgetåret tillförs ytterligare netto. Utifrån det redovisade antalet ärenden ser vi ingen anledning att öka resurserna på det sätt som regeringen föreslår, och vi yrkar därför på ett anslag som är lägre än regeringens.