ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf254 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en amnesti för de flyktingar som vistats i landet 18 månader eller längre. I är det bara knappt en procent () som får asyl enligt i första instans, det vill säga hos . Ändringsfrekvensen hos överklagansmyndigheten är låg. Vanligtvis är det färre än 500 personer som får asyl och denna siffra är således bland de absolut lägsta inom EU där bifallsprocenten i första instans brukar ligga på (). I det med rätta hårt kritiserade kan man ändå konstatera att bifallsfrekvensen för asylfall i första instans 2001 låg på . En av de största anledningarna till att människor i inte får asyl är den oerhört långsamma asylprocessen som gjort att man under särskilt 2001 och 2002 fått vänta innan den grundläggande asylutredningen över huvud taget kan igångsättas. Dessbättre har under detta år snabbat upp handläggningen av nya ansökningar, men direktavvisningarna har ökat markant, vilket vi beklagar. Det ligger i sakens natur att om man inte får klargöra och berätta om sina asylskäl förrän det gått ett eller minskar möjligheterna väsentligt för flyktingen att styrka sina asylskäl. Ändrade förhållanden kan dessutom göra asylskälen mindre begripliga. Vi finner det orimligt att den asylsökande skall drabbas av att beslutsfattande svenska myndigheter inte lever upp till de rättssäkerhetskrav som man kan ställa på dem. En konsekvens av detta borde därför vara att man erbjuder alla asylsökande som befinner sig i asylsprocessen eller har genomgått asylprocessen och varit 18 eller fler månader i landet ett permanent uppehållstillstånd. Detta bör alltså gälla oavsett om man är gömd eller ej.
mot · GR02Sf256 · 2003-10-07 00:00:00 — Deltidssjukskrivning i kombination med deltidsstudier tillkänna ger för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra regelverket så att det blir möjligt att kombinera deltidssjukskrivning med studier på deltid med rätt till CSN-stöd. Reglerna om att skydda en tidigare sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har utvecklats efterhand sedan lagen (1962:381) om allmän försäkring infördes. består systemet av två principiellt olika lösningar. Den ena lösningen innebär att vid t.ex. arbetslöshet har den försäkrade om han eller hon skulle insjukna _ rätt till sjukpenning baserad på den tidigare SGI:n. Den andra lösningen innebär att en försäkrad som studerar och uppbär t.ex. studiestöd har rätt att få sin tidigare SGI vilande . Om han eller hon skulle insjukna tillfälligt baseras sjukpenningen i sådana fall på eventuell arbetsinkomst , s.k. studietids-SGI. Om personen på grund av ett längre sjukfall emellertid måste avbryta studierna aktiveras den vilande SGI:n. För studerande som uppbär studiestöd finns dessutom särskilda regler inom studiesystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna i studiestödslagen innebär att den studerande får behålla studiestödet han eller hon är sjuk och inte kan studera alls. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjukperioden varar än kan del av studieskulden som avser sjukperioden avskrivas i efterhand. Ett särskilt problem kan uppstå när en person t.ex. kombinerar halv sjukskrivning med halvt studiestöd. Den utredare som regeringen tillsatte för att se över reglerna för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104 och dir. 2002:118) hade enligt direktiven att särskilt uppmärksamma regelsystemets effekter för personer som på grund av nedsatt studieförmåga vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid. När utredningsförslaget presenterades , arbete, gavs emellertid inget förslag på lösning för dem som vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid. Dagens regelsystem är ett hinder för rehabilitering. Med tanke på hur många sjukskrivna vi har i borde en lösning ha föreslagits. Många sjukskrivna kan inte återgå till sitt gamla jobb. Då är en ny utbildning en viktig möjlighet, såväl ur rehabiliterings- som kompetenssynvinkel. Därför måste nu förslag läggas fram om ett förändrat regelverk som gör det möjligt att kombinera halvtidsstudier med rätt till CSN-stöd med halvtidssjukskrivning.
mot · GR02Sf258 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en sammanhållen rehabiliteringsprocess för människor med funktionsnedsättning. I , regel 3, sägs att alla människor med en funktionsnedsättning som behöver rehabilitering bör ha tillgång till en sådan. Vidare sägs att begreppet rehabilitering avser en process som syftar till att människor med funktionsnedsättning ska uppnå och behålla bästa möjliga fysiska, intellektuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga. är olikheterna stora runt om i landet vad gäller både ekonomiska resurser för rehabilitering och utbud av rehabiliteringsinsatser. De som står utanför eller bedöms ha små möjligheter att återvända till arbetsmarknaden ska ha samma rätt till insatser som övriga medborgare. Det är därför angeläget att rehabiliteringsbegreppet ges en definition som innefattar både social, medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabilitering måste också ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som en insats för yrkesverksamma eller dem som kan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet. Av det följer att rehabiliteringen efter fyllda inte automatiskt kan hänskjutas till ett normalt åldrande och bli en geriatrisk fråga. Det finns stora samhällsekonomiska vinster att göra genom att satsa på en kontinuerlig och livslång rehabilitering t.ex. ett minskat behov av läkarkontakt, mediciner, hjälpmedel etc. De vinster som ligger i den enskildes livskvalitet är då inte inräknade. Det är vidare viktigt med en sammanhållen rehabiliteringsprocess där insatser görs utifrån ett helhetsperspektiv. Vikten av utvärdering och uppföljning av insatserna kan inte nog understrykas. Individens behov och önskemål ska vara utgångspunkten vid valet av rehabiliteringsinsatser, inte utbud och/eller ekonomiska möjligheter på den ort man bor.
mot · GR02Sf259 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att traffickingoffer skall ges temporärt uppehållstillstånd med försörjningsgaranti under efterföljande rättegång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att traffickingoffer skall beviljas asyl av humanitära skäl. skärptes lagstiftningen vad gäller trafficking och brottet jämställs nu med mord, våldtäkt och grova rån. De poliser som kommer i kontakt med människohandel måste få specialutbildning, och all befintlig polis behöver fortbildning på området. Det behövs också tydliga direktiv att detta är ett prioriterat brott inom polis- och rättsväsende. Det finns även andra i samhället som behöver kunskap om människohandeln inte minst på vårdcentraler men också andra instanser som kan komma i kontakt med dessa kvinnor. De drabbade kvinnorna måste sättas i centrum och deras mycket svåra situation underlättas. Offren för människohandel står ensamma i världen. Många kvinnor är på grund av erfarenheter från hemlandet rädda för polisen och vågar därför inte vända sig dit. Om de ändå går till polisen riskerar de att avvisas. När det ändå kommer så långt som till en rättsprocess är det problem med uppehållstillstånd och försörjning. Vi har ett stort ansvar och en skyldighet att hjälpa offren och se till att de skyldiga ställs till svars. Kvinnor som utsatts för trafficking ska få temporärt uppehållstillstånd och hjälp med försörjning under hela rättsprocessen. De har inget att vända hem till utan är hänvisade till fortsatt liv i misär, de är mycket utsatta och utan möjlighet till ett värdigt liv i sitt hemland. Därför bör asyl ges till dessa kvinnor av humanitära skäl. Många åtal mot människosmugglare måste läggas ned för att deras offer inte finns kvar i och kan avlägga vittnesmål. Det är en rättsskandal att vi har ett system som skyddar grova brottslingar istället för offren. Grova brottslingar som handlar med kvinnor ska inte kunna komma undan på grund av byråkrati och resursbrist. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Sf260 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för att direktfinansiera medicinsk rehabilitering för sjukskrivna. Systematisk behandling och rehabilitering är ett effektivt recept för att hjälpa sjukskrivna tillbaka till arbetet. Det visar bland annat en studie vid , som tjänstepensionsföretaget har initierat. Studien omfattade 80 sjukskrivna personer med stressrelaterade diagnoser, som alla varit sjukskrivna i . Hälften av patienterna behandlades bl a med stresshantering och sjukgymnastik i grupp. En särskild rehabiliteringsspecialist deltog i planering och förhandlingar med arbetsgivarna och . kunde två tredjedelar börja arbeta igen. I kontrollgruppen om 40 personer var det däremot ingen som gick tillbaka till arbetet . Studien indikerar att systematisk behandling kan vara en förhållandevis billig insats. Kostnaderna för behandling i det här fallet var per person. Vid sidan om de rent ekonomiska aspekterna så har det naturligtvis därtill stor betydelse för de drabbade individernas livskvalitet om de kan återgå i arbete. Arbetsmarknadens försäkringsbolag och har tidigare finansierat landstingsdrivna projekt som visat att en höjd ambitionsnivå i rehabiliteringen ger resultat. Tyvärr sänks ambitionsnivån till det normala när externfinansieringen upphör. Landstingen har inte råd och tjänar heller ingenting på minskade sjukskrivningar. Landstingssektorn visar ett underskott på . En redan i utgångsläget dåligt utbyggd rehabilitering riskerar i det läget att få sänka ambitionsnivån ytterligare. Landstingen kommer knappast att prioritera rehabiliteringsverksamheten i synnerhet inte så länge sjukskrivningarna är gratis för dem. Mot den här bakgrunden är det angeläget att skapa bättre incitament för alla aktörer att utnyttja de gemensamma resurserna optimalt. Ett viktigt led i detta bör vara att ge rätt att finansiera medicinsk rehabilitering för den försäkrade där den snabbast finns att tillgå. Enligt hälso- och sjukvårdslagen skall sjukvård ges med respekt för alla människors lika värde och efter behov. Utökade möjligheter för att upphandla rehabilitering eller annan vård strider enligt min mening inte mot detta. Tvärtom medför ett bättre utnyttjande av de samlade resurserna ökade möjligheter att tillhandahålla den vård som medborgarna har rätt till. Däremot visar flera rapporter, bl a från , att vi med dagens ordning har en ojämlik vårdkvalitet till främst högutbildade mäns fördel medan ohälsan är störst bland de grupper som har svårast att hävda sin rätt och ställa krav. Dit hör gruppen lågutbildade kvinnor i övre medelåldern, som drabbats av belastningsskador och/eller depressioner. Förbättrade möjligheter för att direktfinansiera rehabilitering bör öka möjligheterna att mer aktivt lyfta fram de långtidssjukas behov.
mot · GR02Sf262 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukpenning vid skönhetsoperationer. Sjukpenning är en inkomstbortfallsförsäkring som syftar till att ge ekonomisk trygghet vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. För att få ersättning krävs att sjukdomen sätter ner arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Detta är en allmän socialförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom. utbetalades ersättning i form av sjukpenning till 311 000 personer totalt. Kostnaderna, inklusive kostnaderna för statlig ålderspensionsavgift, uppgick till . Det är en ökning jämfört med . Budgetläget i vårt land visar att resurserna inte räcker till allt det som vi önskar. Besparingar har blivit en del av vardagen i många verksamheter. Men behöver vi ta ställning till vilka verksamheter och områden som måste värnas. Vad behöver vi prioritera? Rätten till sjukpenning finns reglerad i 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Lagtexten innehåller ingen definition av begreppet sjukdom men i förarbeten till sjukförsäkringen finns vissa uttalanden om begreppets innebörd som fortfarande anses vägledande. Sjukdomsbegreppet har successivt utvidgats i praxis. När det gäller operativa ingrepp har praxis efterhand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma sjukdomstillståndet efter ingreppet. Bedömningen görs i stället utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet medfört. Operativa ingrepp som enligt praxis kan ge rätt till sjukpenning är kejsarsnitt, abort, sterilisering, skönhetsoperation och organ- eller vävnadsdonation. Plastikirurgisk operation kan ske vid behandling efter en olycka eller vid vanställning och är då medicinskt betingad. Men det sker skönhetsoperationer som är frivilliga, antalet uppgår till ca 18 000 skönhetsoperationer . Skönhetsoperationer i sig är upp till var och en att ta ställning till. Beslut fattas av individer i samråd med medicinsk expertis. Finansieringen är privat. Men det orimliga är att konsekvenser av frivilliga skönhetsoperationer utan medicinska skäl ökar sjukskrivningskostnaderna. är icke medicinskt indicerade skönhetsoperationer tillstånd som ger rätt till sjukpenning. En förändring av lagen om allmän försäkring bör ske. Skönhetsoperationer kan planeras och för eftervård kan ledighet såsom semester tas i anspråk. I ett läge när resurser inte räcker till behöver prioritering ske av områden som behöver värnas. Sjukskrivning vid frivilliga, icke medicinskt indicerade, skönhetsoperationer bör undantas från rätten till sjukpenning.
mot · GR02Sf263 · 2003-10-07 00:00:00 — Statsbidrag till asylsökande grundskoleelever tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statsbidrag till asylsökande grundskoleelever. Det finns kommuner som har en mer omfattande asylmottagning i förhållande till storleken på sin befolkning än andra. Detta innebär också att kommunerna tar emot ett förhållandevis stort antal asylsökande grundskolebarn i sina skolor. Regeringen föreslog i proposition (2000/01:115) Asylsökande barns skolgång m.m. att asylsökande barn och unga skulle ha rätt till utbildning, förskola och skolbarnsomsorg på i princip samma villkor som barn bosatta i . Reformen trädde i kraft . kommun är en av flera kommuner som på ett förtjänstfullt sätt lyckats integrera de asylsökande barnen i sina grundskolor, men då antalet asylsökande barn är så stort har kommunen tvingats öka antalet elevgrupper väsentligt för att kunna ta emot barnen. Därmed blir kostnaden för varje enskilt asylsökande barn minst lika hög som kostnaderna för de barn som redan är mantalsskrivna i kommunen. Kostnaderna för de asylsökande är ett statligt ansvar. kommun ersätts därför med per barn och år i , medan kommunens kostnad för ett enskilt barn uppgår till i årskurs 16 och i årskurs 79. Som framgår ovan kan inte kommun tillämpa ett marginalkostnadsresonemang när man beräknar kostnaden för ett asylsökande barn i , utan har att räkna med att kostnaden slår ut helt och fullt. Totalt räknar kommunen med att merkostnaderna för de asylsökande barnen i uppgår till cirka en halv miljon . Kommunen har därför ansökt om ökat schablonbidrag från , men fått avslag på ansökan. För att lösa de ekonomiska problemen överväger kommunen nu att hitta en särlösning för de asylsökande barnen så att kostnaderna för deras utbildning täcks av statsbidraget. Vi kan ha förståelse för att en kommun, som jagar varje krona, agerar så när staten inte tar sitt fulla ansvar. När denna motion skrivs är SOU 2003:75 Etablering i möjligheter för individ och samhälle ute på remiss. Utredningen tar i sitt slutbetänkande upp många aspekter vad gäller mottagande av och introduktion för flyktingar. Vi ser det som önskvärt att regeringen i sitt fortsatta arbete med utredningens slutsatser uppmärksammar den ovan nämnda problematiken. Det är av trovärdighetsskäl viktigt att staten så snart det är möjligt markerar att man är beredd att ta det fulla ekonomiska ansvaret för skolverksamheten i det fåtal mindre kommuner som, i likhet med kommun, inte täcker sina kostnader för asylsökandes skolgång inom ramen för statsbidraget.
mot · GR02Sf264 · 2003-10-07 00:00:00 — Regional kompetens i integrationsfrågorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regional kompetens i integrationsfrågorna. Den omfattande invandringen av människor från andra kulturer skapar stora möjligheter både för näringslivet och kulturen i det svenska samhället, men den bär i sig också riskerna för sociala klyftor och utanförskap. En viktig förutsättning för tillväxt och stabil välfärd i det svenska samhället är att vi gemensamt över etniska gränser kan möta de utmaningar som integrationen mellan olika grupper innebär. Ändå är kompetensen hos olika myndigheter, som har att möta människor från nya kulturer, begränsad och kunskaperna om integrationsprocessen små på lokal och regional nivå. Det finns därför starka skäl att se över organisationen av integrationsarbetet i . Centrala myndigheter bör i likhet med t.ex. och Myndigheten för skolutveckling ges som prioriterade uppgifter att arbeta med integrationsfrågorna. Vidare bör det avsättas särskilda resurser på regional nivå för att arbeta med integrationsfrågorna. Jag finner därför att goda skäl talar för en översyn av och länsstyrelsernas organisation i syfte att frigöra resurser för att i likhet med länsstyrelsernas jämställdhetsansvariga arbeta med integrationsfrågor på regional nivå. bör i stället för att ha operativa och regionala uppgifter utvecklas till en numerärt mindre, men högt kvalificerad kunskapsmyndighet som i samspel med integrationsansvariga på regional nivå och andra centrala statliga myndigheter skall bidra till kunskapsutvecklingen på integrationsområdet. Här bör bl.a. erfarenhetsöverföring ske från andra länder som framgångsrikt arbetat med integrationsfrågorna inom olika samhällsområden. Vidare bör myndigheten ha som särskilt uppdrag att noga följa forskningen inom integrationsområdet och bidra till att sprida dess resultat till olika delar av samhället. Regionala integrationshandläggare vid länsstyrelserna bör ha som sitt ansvar att följa upp utvecklingen på integrationsområdet i respektive län, bidra till kunskapsutveckling på lokal och regional nivå och ett ökat fokus på integrationsfrågorna. En organisationsförändring förutsätts kunna ske inom oförändrade ramar.
mot · GR02Sf266 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen nedan anförs om barnens egna asylskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylutredningar i en barnanpassad miljö. gjordes en kartläggning av av 87 barns asylärenden. Kartläggningen visade bl.a. att av de barn i familj (13 av totalt 66 barn), vars ärenden handlades av , har hörts om sina egna asylskäl. Inte i något av de återstående 53 fallen har det redovisats i ärendet att barnet själv tillfrågats om det vill asylhöras, men att barnet avböjt. Detta är inte tillfredsställande. Det är viktigt att myndigheterna också lyssnar till barnet i asylprocessen, eftersom förföljelse av barn kan ta sig andra uttryck än för vuxna och att det finns förföljelseformer som är specifika för barn. Huvudreglen bör därför vara att hör varje barn, utifrån dess egna förutsättningar, om hans eller hennes egna asylskäl. Undantag från en sådan huvudregel måste kunna göras om det är olämpligt att höra barnet. Ställningstagandet ska i så fall redovisas i ärendet. Om barnet inte vill bli hört måste detta respekteras. Om ett barn inte hörs personligen måste höra barnets vårdnadshavare mera ingående om barnets egna asylskäl. Det är även av vikt att barn hörs av handläggare med barnkompetens för att kunna beakta barns egna asylskäl. Det bör därför framgå i utlänningslagen att barn bör höras av en person med särskild kompetens för upgiften. Bestämmelsern är tilllämplig vid förhör av barn som är misstänkta för brot, målsägande eller vittne. av barn bör ske i en barnanpassad miljö, vilket inte är fallet . Regeringen bör återkomma till med lämplig åtgärd där avsikten är att inventera behovet och säkerställa att asylutredningar sker i barnanpassad miljö.
mot · GR02Sf267 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökande barn som är föremål för utredning inom . Barn som har flytt till tillsammans med sina föräldrar är utsatta för mycket stora psykiska påfrestningar. Inte sällan har många barn därför kontakt med barnpsykiatrin. Det finns också många vittnesmål om föräldrar som har svåra psykiska besvär efter traumatiska upplevelser från hemlandet. De kan därför vara inlagda på psykiatriska kliniker eller ha kontakt med den psykiatriska öppenvården. Familjerna utsätts för ytterligare påfrestningar i genom långa handläggningstider och uppenbara risker att utvisas utan att ha vare sig adress, försörjning, ordnad skolgång eller annat i hemlandet. I dagens finns även asylsökande barn som aktualiserats hos p g a misshandel, försummelse eller annat allvarligt förhållande. I vissa fall beror missförhållandena på föräldrarnas psykiska ohälsa och bristande ork och förmåga i en osäker tillvaro. Dessa barn är dubbelt utsatta och behöver samhällets stöd och skydd. Det är oacceptabelt att barn under pågående socialutredning ska kunna utvisas till en osäker tillvaro och i en situation där föräldrarna begår övergrepp och inte kan ge barnen den omsorg de behöver. Föräldrarna måste först få kvalificerad hjälp och möjligheter att återta sin föräldraroll så att de kan ta hand sina barn utan att de riskerar att fara illa.
mot · GR02Sf268 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda kostnaden för införandet av för barn . Dagens föräldrar är djupt engagerade i sina barns skolgång. Tyvärr har man svårt att få tiden att räcka till, man vill spara semesterdagarna till gemensam ledighet med familjen. Skolpersonal är pressad av många varierande krav i verksamheten. Med fler föräldrar i skolan skulle mer av lärarnas fokus och kraft kunna inriktas på huvuduppdraget lärandet. har föräldrar haft möjligheten att ta ut och barn . Men den möjligheten är nu borta. För de dagarna har man haft full ersättning i sjukpenningnivå. Istället föreslår jag att man ska utforma möjligheten och åtagandet som ett kontrakt mellan skola och hemmet. Med rätt att vara tjänstledig och barn mot en ersättning på garantinivå, , med ett uppdrag att inte bara besöka utan också delta i skolans arbete efter överenskommelse med respektive lärare. Det skulle koppla samman skola och yrkesliv, det skulle bidra till närmare kontakter mellan skola och föräldrar och det skulle framför allt bidra till fler vuxna runt våra barn. Våra tonåringar kan vara de som allra mest behöver vuxennärvaro i sina liv, så därför är det en poäng att höja åldersgränsen till . För att kunna väga denna insats mot andra förslag är det rimligt att först utreda kostnaden för införandet av för barn . Detta bör ges regeringen till känna.