mot · GR02T541 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad tillväxt och integration genom bättre infrastruktur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av satsningar på infrastruktur i , i samt utbyggnad av . har kännetecknats av hög tillväxt och befolkningsökning. Detta har även varit till gagn för den ekonomiska tillväxten i hela landet. är det ett faktum att inte ensamt kan lösa de nationella tillväxtfrågorna. De storstadsnära områdena i kan tillsammans med skapa förutsättningar för en gynnsam tillväxtskapande utveckling. Vi menar att StockholmMälarregionen är en central tillväxtmotor för hela . Genom ett bredare regionalt samarbete kan förutsättningar skapas för att ta tillvara såväl möjligheter som de fördelar som finns i . De nya arbetsmönstren i kombination med god och välutbyggd infrastruktur gör att såväl arbetsplatser som boende kan spridas över stora delar av StockholmMälarregionen. På en yta som är av yta finns av landets befolkning. Fyra av landets största städer finns i regionen. Inom StockholmMälarregionen finns även 23 av landets universitet och högskolor. är en viktig del av StockholmMälarregionen. Näringslivet i har stor betydelse för tillväxten. Många av de västmanländska företagen har en stark exportinriktning som t.ex. ABB, , , , m.fl. företag. För och handlar det också om som länet har gemensamt med en högskola som vuxit snabbt och som bl.a. fått ansvar för vetenskapsområdet teknik. StockholmMälarregionen integreras allt mera. Inte minst gäller det att många människor bor i en ort medan man arbetar eller utbildar sig i andra orter. Restiden, inte avstånden, är allt mera avgörande för människors beslut om var man vill bo och var man vill arbeta eller utbilda sig. Härvidlag kan erbjuda sina invånare en mycket god livskvalitet. Vi anser att en väl fungerande infrastruktur är en viktig förutsättning både för att främja tillväxten och för att ytterligare förbättra levnadsvillkoren. Genomförs nödvändiga satsningar i ny och förbättrad infrastruktur möjliggör det för fler att välja en annan bosättningsort än där man arbetar och/eller utbildar sig. Detta gör det även möjligt att öka tillväxten i hela landet som inkomstutvecklingen förbättras för enskilda människor. Det är inte bara invånarnas behov av att ta sig från och till olika platser som ställer krav på en väl utbyggd och fungerande infrastruktur. Även befolkningsförändringar gör detta nödvändigt, liksom den sammansättning av näringar som finns i regionen. En annan faktor med stor betydelse är det växande samarbetet mellan olika delar av regionen. Med en bredare regional samverkan kan investeringar i bostäder, privat och offentlig service, infrastruktur m.m. delas av flera till en lägre kostnad. är ett konkret exempel på samverkan mellan högskoleorterna . Samverkansplanerna mellan i och i är ytterligare ett konkret exempel på ökad integration inom regionen. En utveckling av kommer inte av sig själv. Vi vill medverka till att undanröja de hinder inom infrastrukturen som finns för att vårt område ska utvecklas. De hindren står framförallt att finna i för dålig kapacitet inom järnväg, vägar och sjöfart. Trots ett mångårigt arbete att lösa hindren kvarstår de i huvudsak på samma nivå som inledning. Infrastrukturen i har tydlig prägel av länets centrala läge i såväl StockholmMälarregionen som hela landet. Det finns många vägar och järnvägar av nationell karaktär i länet, t.ex. , , riksvägarna 65, 66 och 70, , och Bergslagspendeln. Länet har två hamnar i och . Det finns även en regional flygplats i med såväl internationella som nationella destinationer. blev underhållet av vägarna eftersatt till följd av problemen inom samhällsekonomin. Inte minst är detta påtagligt för flera viktiga vägar i . finns det ett stort behov av upprustning, komplettering och nybyggnation av järnvägar, vägar och sluss för sjöfarten. Nedan vill vi särskilt peka på följande behov: : Det finns ett stort behov av utbyggnad till motorvägsstandard på sträckan KöpingVästerås och VästeråsEnköping. Trafikmängderna har dessutom ökat sedan nya motorvägen utmed på sträckan ArbogaÖrebro togs i bruk . är landets sjätte största stad, men är den enda av landets större städer som saknar angöring via motorväg. Generellt för hela landet beräknas trafikarbetet öka med . För StockholmMälarregionen är ökningstakten väsentligt högre, eller för personbilar och för tyngre fordon. Särskilt är det angeläget att E 18 på sträckan till avfarten mot vid Västjädra utvecklas till motorvägsstandard. för att bygga en motorväg är en trafikbelastning motsvarande cirka 14.000 fordon . Den aktuella sträckan trafikeras redan nu av cirka 25.000 fordon . Sträckan är därmed extremt störningskänslig. Växer trafikmängden med kommer trafiken att stå stilla under högtrafiktid. Av samma skäl bör E 18 på sträckan EnköpingVästerås uppgraderas till motorväg . Sträckan trafikeras av cirka 18.000 fordon . Särskilt är sträckan mellan och i län av låg kvalitet och är tydligt underdimensionerad för den omfattande trafiken. Den aktuella vägsträckningen är även starkt olycksbelastad. E 18 på sträckan mellan Sagån till är en 21-väg (s.k. vajerväg). Det gör att vägavsnittet är påtagligt känsligt för de störningar som uppstår till följd av den omfattande trafiken. Flygbussen mellan och åker redan nu utmed gamla E 18 fram till Sagån. Anledningen är att man vill undvika risken att bli stående utmed nya E 18 om trafiken stoppas upp av störningar. Europaväg18/: En bättre förbindelse mellan E 18 och E 20 vid behöver tillskapas. Räta Linjen: Räta linjen går från till via , , , och . Vägen är en påtaglig avlastning av trafikmängden i och är den genaste sträckningen för trafik till/från . Vägsträckningen Räta Linjen är mycket viktig för bl.a. de stora logistikföretagen i vår region som t.ex. ICA, Coop, H & M m.fl. företag. Sträckningen är också viktig för transporter till och från största insjöhamn i . Räta Linjen ingår i det nationella stamvägnätet, men i Räta Linjen ingår flera vägdelar med olika numrering. Detta är olämpligt för en nationell led och förvirrar trafikanterna. Räta Linjen bör få den enhetliga numreringen . Flera av delsträckorna i Räta Linjen är i stort behov av upprustning till högre vägstandard. Räta Linjen tillgodoser flera olika transportrelationer, ger en gen och snabb förbindelse genom en folkrik, högt industrialiserad och expansiv del av . : Länsvägen KöpingFagersta är i skamligt dåligt skick. Det finns stort behov av att bygga om till en för det regionala näringslivet godtagbar standard. : från till och sydvästra delen av behöver fortsatt förbättras och byggas om till en s.k. 2+1-väg. Det är även angeläget att det eftersatta underhållet på sträckan åtgärdas möjligt. : har en oacceptabelt låg standard på delar av sträckan EnköpingSala och SalaAvesta. En planmässig utbyggnad och upprustning bör genomföras successivt . Riksväg 70-sträckningen genom Sala är undermålig, och förbifarten bör lösas . : Det är ett riksintresse att getingmidjan genom försvinner. Störningar på de två spår som leder över vid påverkar tågföringen i hela landet. Närmaste järnvägsförbindelse över finns , ett enkelspår över vid . Därför har ytterligare två spår genom centrala , Mälartunneln, prioritet nummer ett vad gäller järnvägsinvesteringar. För blir det dock ingen förbättring om det inte blir ytterligare två spår för sträckan TomtebodaKallhäll. Enligt vår bedömning bör båda dessa mycket viktiga projekt tidigareläggas med byggstart . VästeråsEskilstuna: Integrationen blir allt tydligare mellan och vad gäller arbetsmarknaden, utbildning som , offentlig service som ett gemensamt lasarett m.m. Det finns därför ett stort behov av förbättringar i infrastrukturen, främst av järnvägen VästeråsEskilstuna samt den tidigare nämnda vägstandarden på VästeråsEskilstunaavfarten vid Västjädra. Vi bedömer att järnvägssträckningen VästeråsEskilstuna måste byggas ut redan år 20072008. Detta motiveras av behovet att möta det växande resande som förväntas mot bakgrund av den ökande integrationen mellan de båda städerna. En tidig byggstart kan även motiveras utifrån behovet av att koppla ihop och . Samma motivering gäller även för att klara en växande inomregional trafik på sträckan NorrköpingEskilstunaVästeråsSalaUppsala. Ny sluss i : Sjöfarten på , främst hamnarna i och , har växt i volym . I takt med det växande transportbehovet växer även efterfrågan på sjötransporter. Container blir allt vanligare för högförädlat gods. Ett viktigt argument för en utbyggnad av i är att sjöfart är ett miljövänligt transportslag. I ett längre perspektiv gäller det att effektivt använda sjöfarten för att det växande transportbehovet i ska kunna genomföras med minsta möjliga påverkan av vår miljö. Sjöfarten på kan ytterligare utvecklas om i byggs ut. Genom en sådan investering säkerställs tillgången på miljövänliga transporter , genom att nya fartyg kan nyttja en bredare och längre sluss. utredning kring de tekniska förutsättningarna visar även att det är fullt möjligt att utöka slussmåtten. går en gräns vid fartygsstorlek motsvarande dwt. Utökas i kan fartyg motsvarande dwt transportera gods till och från hamnarna i och . Ägarna till har i studier visat att denna investering i kanalen och i är samhällsekonomiskt lönsam och beräkningsmetodiken är accepterad av . Kostnadsreduktionen för näringslivet uppgår till i genomsnitt , vilket medför betydligt bättre konkurrensförmåga. Denna investering bör därför komma till stånd .