ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub449 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgiftsfri lunch för elever i grund- och gymnasieskolan. Fler och fler kommuner har börjat ta betalt för lunchen i gymnasieskolan. Lunchen tillsammans med frukosten den viktigaste måltiden . Konsekvenserna av att inte äta lunch blir i många fall koncentrationssvårigheter, något som i slutändan kan leda till sämre betyg. Att betala sina skolluncher blir en tung kostnad för elever som har studiebidraget som enda inkomstkälla och för föräldrar som har dåliga ekonomiska resurser. Särskilt utsatt blir gruppen ensamstående föräldrar. Många föräldrar och ungdomar kanske väljer att prioritera bort lunchen om den kostar pengar. För att alla ska ha samma förutsättningar att klara sina studier krävs det att villkoren är lika. Om vissa av kostnadsskäl inte får i sig den nödvändiga maten har dessa elever sämre förutsättningar att på ett gott sätt genomföra sina studier. Avgiftsfri mat i skolan är en viktig välfärdsfråga. Därför bör regeringen verka för att skolmaten även ska vara gratis för elever i grund- och gymnasieskolan.
mot · GR02Ub450 · 2003-10-07 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrott och hälsa i skolan. Entydig forskning visar att svenska barn rör sig i långt mindre utsträckning än tidigare generationers och alltfler är överviktiga. Olika rapporter och forskningsprojekt visar på samband mellan fysisk aktivitet och hälsa. Dessutom främjas inlärning i teoretiska ämnen om barn också får många tillfällen till lek eller idrott. Utöver att barnens motivation för lärandet ökar, minskar oron i klassrum och korridor. I många skolor pågår försök med att lämna den fasta timplanen och i stället arbeta mera målfokuserat. Flera av dessa skolor har med gott resultat lagt in stunder av fysisk aktivitet under skoldagen. Både barn och pedagoger vittnar om de positiva resultaten. Därför ska möjligheterna att lokalt göra förändringar i timplanen öka och fler moment med fysiska aktiviteter finnas i skolorna. Fysiska aktiviteter och information om folkhälsan måste få ett väsentligt tydligare inslag i den samlade skoldagen. Hur man åstadkommer detta är upp till respektive organisation, men målet ska vara tydligt mätbart. Idrott och hälsa i skolan har också betydelse utifrån ett folkhälsoperspektiv. Stillasittande och dåliga matvanor leder till stora folkhälsoproblem i form av hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes med mera. Vi vet att kostar de så kallade välfärdssjukdomarna samhället stora belopp genom vård och sjukskrivningar. Att tidigt förebygga denna negativa utveckling av ohälsa är av största vikt. Med förebyggande hälsoarbete för våra barn i skolan, har vi en möjlighet att istället förbättra folkhälsan och övriga välfärden i . Det är nödvändigt att ansvariga myndigheter noga följer upp och redovisar vilka effekter olika påbörjade satsningar på idrott och hälsa i skolan får.
mot · GR02Ub452 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildning. som projekt är avslutat. Vuxenutbildningen har gått in i ett annat skede där kommunerna får ansöka om statsbidrag utifrån tilldelad ram. Detta betyder minskade bidrag mot tidigare för flera kommuner. Många människor, speciellt från industriorter, med låg utbildningsnivå har byggt upp förväntningar kring de grundtankar som fanns bakom , grundtankar som är relevanta vad gäller vuxenutbildningen. Dessa människor kan riskera att inte få sina rättmätiga behov tillgodosedda p.g.a. att kommunen ej har ekonomiska förutsättningar för detta. Inte sällan är det kommuner med dålig ekonomi som också har de största behoven av vuxenutbildning. Det är därför angeläget att följa upp vuxenutbildningen och tillse att lika förutsättningar för den enskilde råder i hela landet.
mot · GR02Ub453 · 2003-10-07 00:00:00 — Ett studiestöd som är anpassat för äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man bör överväga en översyn av studiefinansieringsmöjligheterna för personer . Det livslånga lärandet kräver att regeringen överväger en översyn av studiefinansieringssystemet så att även äldre kan ta del av det. har vi ett studiestöd för eftergymnasial utbildning, vilket är till för dem som inte är så gamla att de bildat familj och tagit på sig extra stora fasta kostnader för hus och hem. Inte nog med att studiestödets storlek inte täcker en vuxen människas kostnadssituation, de som är över 45 är näst intill utestängda när det handlar om statlig studiefinansiering via CSN. Detta gör att det livslånga lärandet är livslångt för alla i vårt samhälle. Med perspektivet inriktat och den framtida bristen på arbetskraft i många sektorer är det angeläget att regeringen noga följer effekterna av dagens studiestödssystem. Vi måste kunna omskola människor så att även äldre människor skall kunna ta del av de framtida arbetstillfällena som kommer. så handlar det om att påskynda möjligheten för vårt näringsliv att kunna få tillgång till kompetens när brist uppstår inom vissa sektorer i samhället. Självfallet har också näringslivet ett ansvar för sin personals kompetensutveckling. Vi vet att framtiden för med sig en utmaning där stora delar av arbetskraften kommer att gå i pension . Möjligheterna för äldre att studera bör därför följas noga.
mot · GR02Ub454 · 2003-10-07 00:00:00 — Stöd till barn med särskilda behov tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga en översyn av stödet till barn med särskilda behov. Regeringen bör överväga en översyn av de extra resurser som kommit kommunerna till del vad avser Barn i behov av särskilt stöd i skolan. För de barn som återfinns ute i så är stödet för bland annat dyslektiker bristfälligt. Detta leder till att barnen inte ges möjligheter att klara målen i skolan på samma sätt som de barn som inte har särskilda behov. Resultatet av detta blir som oftast att barn med särskilda behov har svårt att ta sig vidare till eftergymnasial utbildning. De som dock lyckas med detta upplever att det är lättare att få hjälp och stöd under exempelvis universitetsstudier än under de år man genomgått . Brister som är vanliga inom är bland annat att man inte får hjälp med hänvisning till att resurser saknas. Det som dock oftast återfinns bakom detta är ett uttryck för ointresse att sätta sig in i de olika inlärningsstilar som en dyslektisk person kan vara i behov av. Avsaknaden av kunskap hos den pedagogiskt utbildade personalen vad gäller funktionshindrades behov är i de allra flesta fall stor. I lärarutbildningen återfinns inte en obligatorisk studiedel som handlar om detta. I stället är det upp till det egna intresset hos de blivande lärarna att lära sig mer om vad en dyslektikers behov kan vara. Det är därför viktigt att vi nu utvärderar vad de extra resurser kommunerna tagit del av gett i form av ökat stöd till barn med särskilda behov. Målet bör vara att tillgängligheten till studier för barn och ungdomar med funktionshinder, så som dyslektiker, underlättas genom möjligheten att utifrån sina egna förutsättningar klara de uppsatta målen.
mot · GR02Ub455 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strålning från mobilmaster. Tredje generationens mobiltelesystem, 3 G håller på att byggas ut i . 3 G innebär snabbare informationsöverföring till mobiltelefoner än vad som är möjligt med GSM-telefoner. Systemet ger möjlighet att förutom ljud skicka och ta emot även stillbilder, rörliga bilder, grafik och andra mer avancerade tjänster. Mobiltelefonen kommer mer och mer att likna en dator med tillgång till t.ex. Internet. Kommunikationen sker i luften med hjälp av radiovågor. En basstation, som normalt täcker ett område på flera kvadratkilometer, sänder ut signaler till mobiltelefoner med hjälp av ett elektromagnetiskt fält. Strålning från basstationer och mobiltelefoner är radiovågor som utgörs av elektriska och magnetiska fält. Fälten breder ut sig med ljusets hastighet i luft. Det många människor frågar sig är om strålningen från basstationerna och mobiltelefonerna är farlig för oss människor och många människor upplever obehag. En gjord nederländsk rapport visar att människor som utsätts för strålning från 3 G-master får bland annat symptom som huvudvärk och yrsel. Studien, den första i sitt slag i världen, testade effekter av strålning från basstationer i de nya mobilnätverken och jämförde dem med effekterna från äldre nätverk. Denna studie utsatte testpersonerna för strålning motsvarande en 3 G-sändare i strålningsfri laboratoriemiljö. Det man kan fråga sig är hur resultatet skulle ha blivit om man utsatte människorna för samma försök i storstadsmiljö, t.ex. i med en skog av och ett oändligt antal mobilpratare dygnet runt, . Då skulle vi kanske få en skrämmande verklighetsbild av mobilsjuka, mikrovågsskadade och elöverkänsliga. Vi måste ta denna rapport på allvar och göra något konkret. Det är vår skyldighet som politiker. Det handlar om folkhälsan i . Regeringen bör därför göra en översyn av den forskning som är gjord om hur elektromagnetiska fält påverkar oss människor och vidta åtgärder.
mot · GR02Ub458 · 2003-10-07 00:00:00 — Respekten för sig själv och andra i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra ett nationellt åtgärdsprogram för att motverka språkvåld i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ämnet sex och samlevnad skall vara ämnesövergripande i läroplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringslagen skall gälla även i skolan. Skolan är barnens arbetsplats, där tillbringar de en stor del av sitt liv, nästan hela sin vardag. Där ska de ha rätt att mötas med respekt av sina kamrater. Nedsättande ord, trakasserier och mobbning får aldrig tolereras utan måste motarbetas på ett förebyggande sätt av skolan. Det alltmer utbredda sexualiserade språket och språkvåldet går allt längre ner i åldrarna. Det är ett uttryck för nedsättande attityder och felaktig inställning till jämlikhet. Språkvåld är också en signal om att elevernas arbetsmiljö inte är bra. På många skolor jobbar man på ett bra sätt med den psykosociala miljön för att skapa ett bra klimat i skolan och för att motverka mobbning. I detta arbete är det viktigt att även språkvåldet uppmärksammas. Diskussionen om vad som är rätt eller fel måste börja tidigt om barnen ska känna respekt för sig själva, sina kamrater och sin omgivning. Dessa frågor är det viktigt att man diskuterar i skolan och att man gör det på ett sätt som genomsyrar alla ämnen. Därför behöver sex- och samlevnadsundervisning som är det ämne som handlar om mellanmänskliga relationer lyftas till att vara ett ämnesövergripande kunskapsområde i läroplanen. För det är en fråga som rör flera olika skolämnen, främst samhällskunskap men också religionskunskap, historia, biologi osv. är det fortfarande på många skolor så att tyngden i diskussionerna läggs i biologin, vilket är olyckligt eftersom rådande könsnormer snarare förstärks i det ämnet. Vi måste som vuxna både i hemmen och som personal i skolan visa att ett nej alltid är ett nej och lära våra barn att respektera varje individs okränkbara rättigheter. Med sex och samlevnad som ett ämnesövergripande kunskapsområde i läroplanen skulle fokus i de diskussionerna förskjutas åt rätt håll. Och precis som i arbetslivet måste det finnas en diskrimineringslag som gäller, även för eleverna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Ub460 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler platser skall inrättas inom KY-utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att KY-utbildningar skall kunna anpassas efter behov på den lokala arbetsmarknaden. För att ge alla elever större chanser att tillgodogöra sig kunskaperna ska skolan utgå från eleverna och deras behov. Den kvalificerade yrkesutbildningen fyller en viktig funktion för många med den lokala kopplingen och möjligheten till spetskompetens lokalt. Det nära samarbetet mellan kommuner, företag och högre utbildningsanordnare öppnar för spännande utvecklingsprojekt som gagnar alla. Det är lokala och regionala behov som ofta inspirerat till nya KY-utbildningar. är ett rikt landskap, med tillgångar som jord, skog, natur, frisk luft och kreativa människor. Det är ett landskap i förvandling, från ett landskap beroende av sina industrier till en framtid med mer av upplevelser och turism. Från engagerade dalslänningar kommer initiativ, en medveten satsning på turism en framtidsnäring, som kommunerna i , Västsvenska turistrådet och företagen i gemensamt satsar på. Det som är det unika med denna utbildning är att den formas efter lokala förutsättningar och behov. Det är en fantastisk möjlighet att få tillgång till eftergymnasial utbildning utanför de större studieorterna, där det traditionellt är få som studerar vidare. Det är dessutom en enorm utvecklingsmöjlighet både för kommunen och för de lokala företagen när man kan utveckla ett nära samarbete med högskolor och universitet. Det är ett viktigt vägval, både för människorna och samhällsekonomiskt, att satsa på den här typen av kvalificerade utbildningar som en regionalpolitik som ger en långsiktigt kvalitativ effekt. Med fler utbildningsplatser så kan fler lokala projekt genomföras där man tar vara på den kraft som finns bl.a. i och där man satsar för framtiden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub461 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till forskning i enlighet med vad som framförs i den moderata budgetmotionen. Fibromyalgi är en sjukdom med många olika symtom men det är en kronisk smärtsjukdom, som beräknas drabba 200 000 svenskar. Den som drabbas av denna sjukdom, upplever smärta starkare och tidigare än andra. Diagnosen för fibromyalgi är en så kallad kriteriediagnos fastställd av , , och accepterad över hela världen. Man skall ha en utbredd smärta i musklerna i alla fyra kroppskvadranterna samt ömma punkter på bestämda ställen på kroppen på minst 11 av 18 punkter. Det finns inga blodprover som visar att man har fibromyalgi, men genom att ta blodprover utesluter man andra sjukdomar som till exempel reumatiska sjukdomar. Världens första hjärnundersökning av fibromyalgipatienter visar att orsakerna till denna gåtfulla sjukdom inte är psykiska eller sociala som många skeptiker hävdat. är en av forskarna vid Nationella forskningsinstitutet, NIH, som presenterat de nya rönen. Men grundorsaken till fibromyalgi är inte känd. Fibromyalgi är alltså en mycket smärtsam och nedbrytande sjukdom som drabbar allt yngre människor. De flesta är kvinnor. Det krävs fördjupad utbildning för läkare och annan sjukvårdspersonal och behovet av smärtkliniker är stort. Sjukdomen, fibromyalgi, innebär ständigt lidande men även stora ekonomiska påfrestningar för såväl de drabbade som för samhället. Det finns ännu inga botemedel. Sjukskrivningsperioderna är långa. Behovet av forskning om vad som orsakar fibromyalgi, är av största vikt. Det finns även behov av att undanröja missuppfattningar som fortfarande kan finnas kring denna sjukdom, varför fördjupad forskning är av största vikt.
mot · GR02Ub463 · 2003-10-07 00:00:00 — Ensamstående föräldrar som studerar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska förutsättningar för ensamstående föräldrar som studerar. Antalet studerande med barn har ökat och kommer att fortsätta att öka eftersom det blir allt vanligare att människor går in och ut i arbetslivet med flera olika utbildningsperioder under livet. En följd av detta innebär också att fler och fler studenter är försörjningspliktiga och att en del av dem är ensamstående med barn. För många ensamstående studenter med barn är dagens studiemedelssystem otillräckligt. Det är en stor brist med tanke på de ökade krav som ställs på den enskilda individen där ledstjärnan är kompetensväxling genom vidareutbildning. Ett modernt studiestödssystem bör kunna fungera i livets olika skeden och för människor som befinner sig i olika situationer. Det kan inte vara rimligt att ensamstående studenter med barn skall ges sämre möjligheter eller inga alls i sin studiesituation än vad övriga studenter ges. Det pågår en utredning om studerandes ekonomiska och sociala situation. I den behandlas också gruppen vuxenstuderande med barn. Arbetet med att förbättra situationen för de ensamstående som studerar bör ges hög prioritet och påskyndas så att det innebär konkreta förbättringar för denna grupp studenter.
mot · GR02Ub464 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tandsköterskeutbildning. Tandvård är en viktig del i hälsovården, varför alla ska ha tillgång till förebyggande tandvård och behandling. är det dock brist på såväl tandläkare som tandsköterskor. utvecklas vårdmetoderna och tekniken, vilket ställer nya krav på befintlig personal. Behovet av kompetensutveckling liksom förnyelse av hela utbildningen växer. upphörde tandsköterskeutbildning som gren i nationellt omvårdnadsprogram, eftersom den bland annat inte ansågs ha tillräckligt hög kvalitet. Utbildningen finns kvar vid några fristående gymnasieskolor i landet eller kan fås genom påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildning på några orter i landet. Detta är långt ifrån tillräckligt för att avhjälpa dagens brist eller för att garantera tillgång till välutbildade tandsköterskor . 2000 har behandlat frågan om yrkesutbildning i gymnasium i sitt betänkande. Utredningen 2000 har i sitt slutbetänkande föreslagit inrättande av en nationell tandsköterskeutbildning. Båda utredningar har remissbehandlats och bereds inom . Eftersom det saknas tandsköterskor och en nationell utbildning för yrket är det angeläget att frågan löses .
mot · GR02Ub465 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnoperspektiv i forskningen. Vi botar fler sjukdomar än tidigare, sjukvården får allt fler och noggrannare mätinstrument till sitt förfogande. En utvecklad och framåtskridande forskning har hjälpt oss att ställa mer korrekta diagnoser på ett allt tidigare stadium i sjukdomsförloppet. Forskning bedrivs vanligen efter mallar och oftast är en medelålders vit man, trots att en stor del av befolkningen inte är vita medelålders män. Vissa sjukdomar yttrar sig olika hos män och kvinnor. Ett slående exempel är hjärtinfarkt som kan yttra sig på radikalt olika sätt hos män och kvinnor. Alltför ofta skickas kvinnor hem med fel diagnos av detta skäl. Det är inte rimligt att hälften av befolkningen skall ges mindre utrymme inom medicinsk forskning. Forskning är tidsödande och kostsamt, men om den skall fylla sin rätta funktion måste den gälla alla. Det behövs alltså mer forskning kring kvinnors sjukdomar för att belysa skillnaderna och för att komma tillrätta med problemen med felaktiga diagnoser och behandlingar. har de könsspecifika perspektiven inte studerats och dokumenterats tillräckligt. Det behövs ett genderperspektiv som genomsyrar all forskning och utbildning.
mot · GR02Ub466 · 2003-10-07 00:00:00 — Kost och motion i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kost och motion i skolan. Som bekant blir de svenska skolbarnens fysiska hälsa allt sämre. Många barn har betydande övervikt som kan leda till olika sjukdomar och en rad andra problem. Orsaken till detta är både fysisk inaktivitet och felaktiga kostvanor. Problemet har påtalats av personer som t.ex. idrottslärare, sjukgymnaster och skolsköterskor som kommer i kontakt med eleverna. Allt fler barn och ungdomar har intressen som inte kräver fysisk ansträngning. De spelar dataspel, surfar på internet och lyssnar på musik. I stället för att cykla eller promenera till sina aktiviteter, åker de buss eller bil. De som utövar olika aktiviteter väljer i stor utsträckning olika bollsporter som inte främjar allsidig fysisk utveckling. När det gäller kosten hoppar många tonåringar över frukosten . I stället för lunch väljer de kanske snabbmat eller snacks från kiosken. De lägger tidigt grunden till dåliga matvanor som leder till sjukdomar senare i livet. Många drabbas dessutom av ätstörningar redan i tidig ålder. Därför är det angeläget att öka de fysiska aktiviteterna i skolan och förbättra undervisningen i kostlära. och fysiskt starka elever uppnår dessutom bättre studieresultat. har skolorna till viss del själva möjlighet att prioritera fysiska aktiviteter och kostlära inom området idrott och hälsa. Men det är också från statens sida angeläget att tydligare markera vikten av kombinationen kost och motion i syfte att förebygga sjudomar och andra problem senare i livet.
mot · GR02Ub467 · 2003-10-07 00:00:00 — Studiefinansiering och stöd för funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga en översyn av hur studiemedelssystemet och stödet för funktionshindrade fungerar på universitets- och högskolenivå. Översynen av tillgängligheten för funktionshindrade bör även innehålla vilka möjligheter gruppen funktionshindrade har att ta del av studier på universitet och högskola. Därför bör regeringen överväga en översyn av hur studiemedelssituationen för funktionshindrade ter sig men även överväga en översyn av hur stödet till de funktionshindrade på universitet och högskola fungerar. finns en finansiering via dels SISUS, dels CSN. Men det som skulle behövas är ett mer anpassat studiestöd för hela gruppen funktionshindrade. När man skärskådar tillgängligheten till studiestöd för gruppen funktionshindrade så finner man många hinder. Ett hinder är retroaktiv utbetalning av studiestöd, där risken att man får ligga ute med ganska stora belopp är överhängande. Ett annat hinder är för snäva tidsramar för när kurser och studiepoäng skall ha uppnåtts för att studiemedel skall betalas ut, sett till den tid en funktionshindrad person skulle behöva för att kunna kombinera behandling av sin sjukdom och studier. Medlen för att nå målen bör därför ändras. Ett bättre anpassat studiestöd för funktionshindrade bör därför övervägas. Stödet till funktionshindrade är avgränsat till vissa specifika funktionshinder och där många medicinskt funktionshindrade inte får något stöd. Detta ledar för det mesta till en försämrad möjlighet att kunna delta i studierna fullt ut. och högskolor har en väl fungerande verksamhet riktad som stöd för funktionshindrade. Problemet är att detta stöd inriktar sig enbart till vissa typer av funktionshinder och där gruppen medicinskt funktionshindrade inte finns med. Många personer med medicinska funktionshinder har svårt att studera i samma takt som helt friska personer. Det handlar om tid för medicinering och längre frånvarotid vid infektioner och behandlingar inom sjukvården, vilket gör att studierna blir lidande. Därför bör alla grupper av funktionshindrade ges möjlighet till anpassade studier som ger alla möjligheten att utifrån sina egna förutsättningar klara sina studier.