ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub403 · 2003-10-07 00:00:00 — Den framtida finansieringen av den funktionella genomforskningen begär att regeringen utreder den framtida finansieringen av den funktionella genomforskningen och att nämnda utredning skall vara klar till budgetpropositionen . Den första fasen i det stora genomprojektet går in i sin slutfas. Detta innebär att vi snart kommer att känna arvsanlagens detaljerade struktur hos både människa och en rad andra levande varelser. har tidigare hävdat sig väl inom den biomedicinska forskningen, men vår roll i genomprojektet har varit mindre framträdande. går in i en andra fas, som kommer att fokuseras på arvsanlagens funktioner den funktionella genomforskningen. För att stärka vår konkurrenskraft har två stora konsortier bildats i landet. Swegeneprogrammet i initierades först. Programmet har inneburit en samordning mellan , och . WCN (Nord) i resten av landet har fört samman övriga universitet. Båda konsortierna har fått ett betydande stöd från (sammanlagt ) och från berörda universitet (sammanlagt ). En internationellt konkurrenskraftig infrastruktur för funktionell genomforskning har därmed etablerats. Inom ramen för programmen har också så kallade work packages med regler och rekommendationer för god forskning inom området utvecklats. Exempelvis har betydande satsningar gjorts för att klarlägga de komplicerade etiska och legala förutsättningarna för den funktionella genomforskningen. stöd har varit tidsbegränsat och kommer att upphöra . Den satsning på infrastruktur som programmen inneburit har emellertid givit vårt land potential att återta sin position i den biomedicinska forskningens frontlinje. Vi har också särskilt goda förutsättningar att hävda oss väl i nästa fas av genomprojektet. Ett internationellt högaktuellt forskningsområde är utnyttjandet av s k biobanker för medicinsk forskning. En biobank är en samling av biologiskt material från individer som bevarats och där ursprunget alltid kan härledas. har exceptionellt goda förutsättningar att bedriva konkurrenskraftig forskning med biobanker som verktyg. Vårt land har visat framsynthet: Sjukvården har samlat kliniskt material, blod, vävnadssnitt som är ovärderliga för genetisk forskning. Vi har en god organisation: Sjukvården är centralt organiserad och lika för alla. Vi har höjt nivån på vår teknik och utrustning: Forskningen har goda resurser i redan uppbyggda resurscentra som kan ges nationellt ansvar. Vi har kompetens: Genom nätverksbygge och specialiserade satsningar kan mäta sig med större forskningsnationer. Kompetens för svensk läkemedels-, IT- och biotechindustri finns i nära anslutning till våra universitet och högskolor. De goda förutsättningar som etablerats måste utnyttjas sedan nu löpande program Swegene och WCN har avslutats. Därför föreslås att inför budgetpropositionen återkomma med förslag på hur den infrastruktur som etablerats skall kunna utnyttjas på ett för vårt land optimalt sätt.
mot · GR02Ub404 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompensera för det ökade antalet platser på tandläkarlinjen. Tandläkarutbildningen i sker i samverkan mellan vid och Folktandvården tillhörande . Det nu gällande avtalet mellan staten och Västra om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m m kommer att upphöra /2004. fattade ett beslut att minska antalet utbildningsplatser för tandläkare vid fr o m från 80 till 40 nybörjarplatser . Förändringen innebar en minskad ersättning från staten till , numera . I regleringsbreven till angavs också en årlig minskning av antalet helårsplatser med 40 stycken till tandläkarprogrammet. Denna reglering upphörde i regleringsbrevet för vilket tolkade så att regleringen upphört. Eftersom trycket varit stort att öka antalet platser på grund av många sökande så utökade platserna till 60 nybörjarplatser . Med anledning av det ökande antalet studenter så har tillskrivit och begärt ekonomisk kompensation för dessa platser. Regeringen har beslutat att lämna regionens skrivelse utan åtgärd eftersom det inte fattats något nytt beslut om antalet platser i . Dock anser regionen att har haft behörighet att för statens räkning fatta beslut om en ökning av antalet utbildningsplatser. Staten har heller inte framfört någon uppfattning om att utbildningsplatserna skall minskas till den ursprungliga nivån. Att minska antalet platser från 60 till 40 nybörjarplatser skulle få menliga konsekvenser för den framtida tillgången på tandläkare i landet. Det kan nämnas att av distriktstandläkarna inom i kommer att gå i pension . Antalet som går i pension ökar ytterligare i ett längre perspektiv eftersom medelåldern för regionens tandläkare är . är ca 30 av tandläkartjänsterna i regionen obemannade. Situationen är likartad i övriga landsting i landet. Den bedömning av tandläkarbehovet som görs i utredningen tandvården baseras på inaktuella uppgifter. arbetskraftsbarometer för tandläkare pekar på en långsiktig brist på tandläkare med nuvarande utbildningsvolym. Tandläkarutbildningen i vid Odontologen har högsta kapacitet i landet avseende antal sökande studenter, lärare, patienter och lokaler för den kliniska grundutbildningen. Det är därför rimligt att dessa resurser används när ett utbildningsbehov föreligger.
mot · GR02Ub406 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar om att anvisa höjda anslag till , från anslagspost 25:73 samt från anslagspost 25:74. () har haft en kraftig utveckling. Genom satsningen på små och medelstora högskolor, både vad gäller antalet platser och forskningsresurser, har dessa kunnat erbjuda utbildning åt ett växande antal studenter främst från den omgivande regionen. Detta har alldeles särskilt stor betydelse i områden med tidigare låg utbildningsnivå, vilket är fallet i . Därutöver bör påpekas att på det textila området och på området biblioteks- och informationsvetenskap utgör HB landets främsta resurs och är riksrekryterande. är vidare en av de högskolor som lyckats allra bäst med att använda de tilldelade platserna och resurserna på ett effektivt sätt och få ut mesta möjliga för studenterna i form av både volym och kvalitet. har en vision att bli universitet, Sjuhäradsuniversitet. Efter satsningarna på ett tredje universitet i /och ett tredje universitet i //, är tiden nu mogen för ett andra lärosäte på universitetsnivå i . De numera utmärkta kommunikationerna mellan och med buss, tåg och bil har gjort till en lättillgänglig del av . kännetecknas av att den utmärker sig på ett antal punkter. Bland dessa kan nämnas: merparten av HB:s utbildningar leder till professioner och yrken, och studenter som examineras av HB är mycket framgångsrika vad gäller att efter examen erhålla arbete. HB har klarat att attrahera nya grupper av studenter, inte minst studenter från hem i vilka ingen av föräldrarna har traditionell akademisk bakgrund. Detta har bidragit till att HB som ett av de mycket få lärosätena i landet, lyckats uppfylla de i regleringsbrev framställda utbildningsmålen. Detta visar att är väl förberedd för en utveckling mot universitetsstatus och är kapabel att hantera ökade resurser på ett mycket bra sätt. har i sitt budgetförslag under anslag 25:73 en ny anslagspost, Medel för utbyggnad av grundutbildning vid högskolor och universitet. Från detta anslag bör anvisas till . Under anslagspost 25:74, Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, har anvisat bör tilldelas från detta anslag.
mot · GR02Ub407 · 2003-10-07 00:00:00 — Avgiftsfri skolmat på gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgiftsfri skolmat på gymnasiet. För att studera inom grundskola och gymnasieskola behöver varje elev en del saker som vi ser som självklara och kostnadsfria för eleven och dennes familj. Lärare, skolböcker och skolmat. Allt detta för att man ska kunna nå ett bra studieresultat. Detta bildar en helhet. Utan lärare ingen god undervisning. I avsaknad av undervisningsmaterial blir studierna svåra. Om eleverna inte får någon skolmat blir inte heller orken och möjligheten att hålla koncentrationen och tillgodogöra sig undervisningen bra. finns en lagstadgad skyldighet för kommunerna att erhålla en kostnadsfri skolmat i . Denna skyldighet kom till när en rad kommuner drog ner på skolmaten någon dag . På gymnasienivå har detta förekommit men har accelererat till allt fler kommuner i takt med kommunernas allt sämre ekonomi. Kommunerna erbjuder skolmat mot en avgift per termin för eleven. Detta har gjort att flera elever inte har någon skolmat på sin gymnasieskola utan istället hänvisas till att köpa mat på något näringsställe, ofta hamburgerrestauranger eller korvkiosker. Och inte alltför sällan hoppas lunchen över. Även om gymnasieskolan formellt är frivillig så är den i praktiken obligatorisk eftersom nästan alla elever går i gymnasieskolan. Att kunna erbjuda skolmat till ungdomarna i dagens skola ser jag som en viktig del av undervisningen och en förutsättning för att klara skolan med godkänt resultat. Forskningen visar att skolmaten är viktig för koncentrationen och orken. Erfarenheterna från skolor visar också att skolmaten påverkar studieresultat positivt. I de skolor där man har en attraktiv skolmat och serverar mellanmål eller frukt har man dessutom fått mindre oro i klasserna. Jag ser med oro allt fler kommuner som tar ut en avgift av föräldrarna. Avgiften på ett par per läsår och elev är dessutom en betydande extrautgift i hushåll med knapp ekonomi. Jag anser att skolmaten bör vara avgiftsfri för gymnasieelever som för grundskoleelever. bör därför uppdra åt regeringen att se över hur stor andel kommuner som har avgift på skolmat och se över på vilket sätt skolmaten på gymnasiet kan likställas med det som gäller på .
mot · GR02Ub409 · 2003-10-07 00:00:00 — Svenska ungdomars möjligheter till utbildning i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenska ungdomars möjlighet till utbildning i dansk efterskole. På i , med och som grannländer, kommer att etableras en typ av gymnasium, på danska kallat efterskole med namnet Efterskole. Skolan ska ta emot elever i åldern från alla nordiska länder och ska en resa gå till något annat nordiskt land. Man ska undervisa i matematik, fysik och andra kompetensgivande ämnen, men även i kreativa ämnen som friluftsliv, teater, musik och konst. Målsättningen för skolan är att ungdomarna ska ha utbyte av grannländernas språk, demokrati, humanism osv. Eleverna ska bo på skolan. Efterskole är inte en privatskola. Dess inriktning och innehåll skall godkännas av de danska skolmyndigheterna enligt bekendtgørelsen af lov om folkehøjskoler og efterskoler. Efterskole ska ta emot elever från alla nordiska länder. Enligt norsk lag ska det finnas en skolekreds/representantskap till en efterskole och det finns flera medlemmar från andra nordiska länder, bland annat personer från det officiella nordiska samarbetet. Jag menar att det skulle vara bra om även svenska ungdomar fick möjlighet att söka till och studera i denna skolform och ta med sin skolpeng från sin hemkommun. Men eftersom begreppet efterskole inte existerar i andra nordiska länder, har detta blivit ett problem. Jag anser att denna skolform, efterskole, borde omfattas av samma regler om interkommunal ersättning som svenska gymnasieutbildningar, när en ungdom önskar utbilda sig i ett annat nordiskt land.
mot · GR02Ub410 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen följer upp konsekvenserna av de nuvarande dispensreglerna. har beslutat om förbättringar av studiemedelssystemet. Studiemedel kan dock beviljas för högst tolv terminer. I undantagsfall beviljas dispenser för ytterligare studiemedel. Denna dispens beviljas dock först när de tolv terminerna är slutförda. Ett faktum är att många av de studerande som antas till längre utbildningar först studerat ett antal terminer för att meritera sig till den längre utbildningen. Detta gäller bland annat läkarutbildningen. På denna utbildning har ett stort antal studerande läst t.ex. kemi eller biologi innan de blivit antagna till läkarutbildningen. För att dessa studenter skall våga påbörja en så lång utbildning som läkarlinjen borde regelverket vara så utformat att de tidigt under utbildningen kan få besked om att dispens utöver de tolv terminerna kommer att beviljas. Detta skall gälla under förutsättning att studierna på föreskrivet sätt. tvingas många studenter leva med osäkerhet om de kommer att kunna fullfölja sin utbildning då de ej vet om dispens kommer att beviljas. I värsta fall tvingas man avbryta utbildningen någon termin före examen. För både den enskilde och samhället är detta en mycket stor förlust.
mot · GR02Ub411 · 2003-10-07 00:00:00 — Skolans ansvar för barns simundervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är skolans ansvar att alla barn lär sig simma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att specialundervisning i simning vid behov skall arrangeras inom ramen för skolgymnastiken. dör åtskilliga svenskar i drunkningsolyckor, både vuxna och barn. Eftersom denna siffra redan är för hög, är det oroande att allt fler barn går ur skolan utan att lära sig simma. Förutom risken för drunkningsolyckor är detta en rättvisefråga. Livet riskerar att bli mer begränsat om man inte kan simma. Den icke simkunnige är mer benägen att välja bort/oroa sig för båtresor, fiske och bad. har kommunerna tagit ansvar för att barn lär sig simma. Men på allt fler håll reduceras simundervisningen inom skolgymnastiken. Bristande resurser och ett pressat schema gör att alltför många elever erbjuds ingen eller alltför lite simundervisning under sin skoltid. Många barn är lyckligt lottade och får gå på simträning eller lära sig simma av sina föräldrar. De barn som inte har samma tur är beroende av att få simträning i skolan. Det finns olika skäl till att barn inte lär sig simma. Enskilda barn kan ha olika former av funktionshinder, som gör att det är svårare att lära sig simma för dem än för andra. För en mindre grupp barn med svåra funktionshinder är det inte ens möjligt att lära sig simma på egen hand. Det finns också en grupp barn, där föräldrarna anger religiösa eller kulturella skäl till att barnen inte får delta i simundervisningen. I praktiken handlar det om flickor, som inte tillåts simma tillsammans med andra barn, åtminstone inte tillsammans med pojkar. Goda simkunskaper spelar en viktig roll både av säkerhetsskäl och för barns möjligheter till motion och att njuta av natur och sommar. Det är därför angeläget att skolans pedagogik anpassas till att ge varje barn tillgång till en simundervisning, som är anpassad efter dess behov. Det kräver specialpedagogiska insatser inom simundervisningen och en metodik, som underlättar för varje förälder att se värdet av simundervisningen för barnen. Vi utesluter inte heller att det kan finnas skäl att i vissa fall erbjuda simundervisning i mindre grupp enbart för flickor. Målet ska vara att ingen elev lämnar skolan utan att ha lärt sig simma.
mot · GR02Ub412 · 2003-10-07 00:00:00 — Idrott och kostkunskap i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av idrott och kostkunskap i skolan. Allt fler är överviktiga både barn och vuxna. Frestelserna är många. Tillgång till läsk, godis och onyttig mat ökar . Dåliga matvanor i kombination med att många barn och ungdomar ägnar allt mindre tid åt någon form av fysisk aktivitet leder till övervikt. Fetma hos barn har ökat . Vid övervikt ökar risken för sjukdomar både i de unga åren och längre fram i livet. Att äta rätt och att motionera handlar bl a om kunskap, intresse och motivation. Naturligtvis har föräldrarna ett stort ansvar att medverka till att barnen lever ett sunt liv. är den yttre påverkan på barn och ungdomar extremt stor. Det är angeläget att tidigt i livet lägga grunden för goda vanor. I det sammanhanget spelar skolan en mycket viktig roll. Motion och kunskap om mat bör få större utrymme på skolschemat. Skolorna har möjlighet att delvis bestämma ämnesutbudet för eleverna. Regeringen bör dock tydligare betona vikten av betydelsen av idrott och kostkunskap i skolan.
mot · GR02Ub418 · 2003-10-07 00:00:00 — Elever som stör undervisningen eller trakasserar elever och lärare ska kunna avskiljas. är det viktigt att de får stöd och hjälp för att kunna återinträda i klassen/skolan. Särskilda stödgrupper med få elever per lärare är en metod att uppmärksamma och hjälpa de här eleverna. Inte sällan grundar sig det utåtagerande beteendet i en missriktad besvikelse över egna dåliga skolresultat. Att i lugn och ro få stöd av lärare som har vana vid att hantera stökiga elever kan ge goda resultat. Axel Darvik (fp)
mot · GR02Ub419 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Campus Telge. Regeringens ambition har varit att av varje årskull ska påbörja högskolestudier. För att uppnå och bibehålla den nivån krävs att ungdomar som inte kommer från hem med studievana börjar studera. Vi vet att klivet in i högskolan är mycket större för dessa ungdomar än för dem med studievana i familjen. För att göra det klivet både lite mindre och lättare krävs särskilda insatser och motivationer. Dessa motivationer kan handla om närhet till högskolan, attraktiva utbildningar och möjlighet till en studentbostad. I har man lyckats med dessa tre faktorer på ett bra vis. är en kommun där många ungdomar inte naturligt har studievana i sin familj. Men genom att två högskolor har sina filialer på orten så har tillgängligheten på många vis ökat för dessa ungdomar, vilket i sin tur gjort att allt fler valt eftergymnasiala studier. Trots att allt fler väljer att studera i har man ändå lyckats garantera studentbostäder för dem som behöver, och man beräknar att även klara efterfrågan . Forskning, studier och verksamheter har större möjligheter att bli mer framgångsrika om de genomförs tvärvetenskapligt, då fler engageras och fler aspekter framkommer. Just detta har man tagit till sig i där KTH:s och högskolas verksamhet sker mycket integrerat i ett gemensamt Campus. Högskolorna har tillsammans utvecklat arbetsformer och gemensamma utbildningar där både humaniora och naturvetenskap ingår i utbildningsutbudet. Detta är på alla vis både framåtsyftande och unikt. De utbildningar där både humaniora och naturvetenskap ingår är mycket attraktiva och antalet som söker sig till dessa utbildningar ökar stadigt. Genom sin samverkan lyckas skolorna med något som andra högskolor inte har lyckats med. Därför är det oerhört viktigt att dessa skolor även framöver har möjlighet att verka tillsammans och vidareutveckla sin samverkan och utbudet av utbildningar. Skolorna samarbetar även med två världsledande företag som finns belägna på orten. Det samarbetet ger möjligheter för studenterna att införskaffa värdefull praktik både för sina studier och för sitt framtida arbetsliv. Det finns även ett samarbete med ett på orten liggande museum, Tom Tits, som är inriktat på naturvetenskap. För lärarutbildningarna ger detta samarbete ett unikt och spännande komplement till de pedagogiska utbildningarna. modell där både humaniora och naturvetenskap länkas ihop på ett framgångsrikt sätt är en framtidsmodell. Därför är det viktigt att just denna modell får tjäna som ett gott exempel för högskolor runt om i landet.
mot · GR02Ub420 · 2003-10-07 00:00:00 — Bättre forskning om kvinnors sjukdomar och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre forskning om kvinnors sjukdomar och hälsa. Kvinnors sjukdomar och hälsa handlar inte enbart om inkontinens och ryggont i samband med graviditet. Forskning visar att män och kvinnor behöver olika vård, medicin och behandling vid en rad sjukdomstillstånd. Ändå är merparten av medicinska studier gjorda på män. Behovet av forskning inriktad på kvinnor måste få bättre genomslag. Att det finns könsskillnader i behoven av behandling vid sjukdom mellan kvinnor och män har blivit allt tydligare genom forskningsstudier . Det gäller exempelvis vid rehabilitering av hjärtinfarkt. Mannen är fortfarande norm i sjukvård och forskning. Många forskningsstudier är gjorda på män i yngre medelåldern och resultaten därifrån är ofta inte användbara i vård och behandling av kvinnor. Därför är det viktigt att lyfta fram kvinnors sjukdomar, hälsa och villkor och synliggöra problematiken på ett mera aktivt sätt än vad som görs. För att uppnå detta krävs åtgärder på en rad olika områden. Inte minst är det viktigt att olika utbildningar med hälso- och sjukvårdsinriktning tar sitt ansvar för att göra studenter och blivande utövare medvetna om hur det är på detta område. Ett särskilt uppdrag inför kommande forskningsproposition vore en god start.
mot · GR02Ub421 · 2003-10-07 00:00:00 — Barnomsorg under obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra barnomsorgen tillgänglig för dem som arbetar och för att skapa reellt inflytande för arbetstagaren över arbetstidens förläggning. Regeringen anför i budgetpropositionen att den avser att föreslå ändringar som ger den enskilda arbetstagaren ett ökat inflytande över arbetstidens förläggning. Det är ett efterlängtat arbetsrättsligt initiativ. Att själv kunna ha inflytande över sin arbetstid och dess förläggning är en inflytandefråga, inte minst för småbarnsföräldrar som har behov av att bättre kunna planera och balansera sitt arbets- och familjeliv. I samband med sådana arbetsrättsliga förslag måste dock även andra övervägas. För att varje arbetstagare ska ha reellt inflytande över arbetstidens förläggning måste t.ex. barnomsorgen vara tillgänglig för alla arbetande föräldrar. Barnfamiljer som arbetar inom serviceyrken upplever ett växande problem vad gäller tillgången på barnomsorg. Öppettiderna tenderar att bli allt längre inom dessa branscher. Det gäller framför allt detaljhandeln, vården och hotell- och restaurangbranschen. Då den kommunala barnomsorgen vanligen stänger i samband med kontorstiden 18.00 får det konsekvenser för föräldrar som har arbetstider . I praktiken, i många kommuner, får inte dessa tillgång till barnomsorg. Samma problem finns även för helgarbetande småbarnsföräldrar. Om arbetstagaren skall ha reellt inflytande över arbetstidens förläggning borde det därför finnas möjlighet att erhålla barnomsorg även och . Det är en fråga om inflytande men också om rättvisa och kan ha andra positiva effekter. För det första skulle troligen könsdiskrimineringen mot kvinnor som har barn eller är potentiella mödrar minska. Arbetsgivarna inom dessa områden är avvaktande gentemot unga kvinnor för att de vet att de kan ha svårt att arbeta på obekväma tider när de får barn. Det kan vara en förklaring till att arbetslösheten är störst just hos unga kvinnor. För det andra är det viktigt att göra det möjligt även för småbarnsföräldrar att i praktiken stå till arbetsmarknadens förfogande. När sysselsättningen nu tenderar att öka skulle ett större arbetsutbud innebära mindre risk för flaskhalsar och därmed mindre risk för inflationstryck. För det tredje måste det vara möjligt för småbarnsföräldrar att själva öka sina inkomster eftersom de högsta lönerna för LO-kollektivet finns just och . är de redan hårt ansträngda barnfamiljerna närmast utestängda från denna möjlighet. Det gäller främst den mest utsatta gruppen ensamstående föräldrar utan någon tillgång till lösningar bland släkt och vänner. Utgångspunkten har varit att kommunerna ska lösa denna fråga på ett lämpligt sätt. Men så har inte skett. är det så att småbarnsföräldrar med obekväma arbetstider diskrimineras. Ett minsta krav är därför att frågan om en lagstiftning där kommunerna åläggs ett ansvar för barnomsorg under alla tider bör utredas.