mot · GR02Ub388 · 2003-10-07 00:00:00 — Men då krävs en skolpolitik som tydligt har kunskap och lärande som mål. Lågt ställda förväntningar och brist på ordning drabbar de elever hårdast som är i störst behov av tydliga mål och arbetsro de studieovana eleverna. Det underminerar många elevers möjligheter att skapa sin egen framtid. föreslår att skolor startas som får en särskild profil och särskilda resurser och som lockar till sig elever även från andra bostadsområden. Vi har kallat det magnetskolor. En viktig förutsättning är att ändra lagen så att elever får välja en skola även i en annan kommun. Med en nationell skolpeng blir det enkelt att göra ett sådant val. Vidare ska skolor i utsatta områden ges extra resurser för att hindra utslagning av elever. vill öronmärka en fjärdedel av skolans resurser till sådana utsatta skolor och till elever i behov av särskilt stöd. Förbättring av skolans arbetsmiljö och elevernas hälsa Skolan är största arbetsplats. Trots att svenska skolelever omfattas av arbetsmiljölagen har brister i skolans arbetsmiljö avslöjats när det gäller både den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön. Allergiframkallande skollokaler, bullriga miljöer och olycksdrabbade skolgårdar är exempel på problem i den fysiska arbetsmiljön. Det är ett problem som måste tas på djupaste allvar. För liberalerna är det självklart att även elever och lärare ska ha en arbetsplats som uppfyller kraven på en acceptabel arbetsmiljö. Elevhälsovården har under en följd av år monterats ned. Det är nödvändigt att vända trenden. Elevhälsovården måste förstärkas. Alla elever måste ha rimlig tillgång till skolsköterska, skolläkare, kurator och psykolog. Det är inte minst viktigt för att lärarna ska få ägna sig åt det de är utbildade för, att undervisa. Under skolåldern grundläggs många av de vanor som får bestående effekter för hälsan, som mat- och motionsvanor. Undervisningen måste ta sin utgångspunkt i ett positivt och hälsofrämjande perspektiv, även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. ser med allvar på att rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Den negativa attityden till narkotika tycks ha luckrats upp hos en del ungdomar som tillgängligheten ökat. Arbetet mot alkohol, narkotika och tobak måste göras mer effektivt. Det är viktigt att engagera föräldrarna i detta arbete. efterlyser en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Mer om våra förslag på detta område står att läsa i vår särskilda motion om alkohol, narkotika och tobak. Missbruk, ätstörningar och självmordsförsök är de mest drastiska yttringarna av ungdomars ångest och dåliga självförtroende. 150 ungdomar tar livet av sig . Den komplexa problematik som finns i ungdomsvärlden och i samhället i stort är inte något som skolan på egen hand kan lösa. Men i en skola med god arbetsmiljö och respekt för varandra, där varje elev är sedd, finns möjligheten att stödja eleverna i deras personliga utveckling, både i och utanför undervisningen. Behovet av att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. En öppen och saklig diskussion kring dessa frågor ska också syfta till att skapa ett klimat på skolan där sexuella trakasserier och kränkningar är främmande. Skolan ska ge allsidiga kunskaper om homo-, bi-, och heterosexualitet samt om transsexualism. gjorde en kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen som visade att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning om sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Traditionella och stereotypa könsroller lever till stor del kvar i vårt land och utgör därmed ett hinder för mäns och kvinnors möjligheter att forma sina liv efter sina egna mål och önskningar. Vi måste skapa ett samhälle där kvinnor och män ges samma livschanser. Skolan spelar en viktig roll för att betona flickors och pojkars rätt till att bli jämställt behandlade. För att skolan ska lyckas med detta viktiga arbete måste skolan i sig bli mer jämställd. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, i relationen mellan elever och lärare, i skolans ledning, i styrdokument samt i lärarutbildningen. De exempel som används, de övningar och tillämpningar som görs ska hämtas från olika sektorer av samhället. Pedagogiken måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Det kan innebära att skolan kan arbeta med tillfälligt enkönade undervisningsgrupper. Detta förutsätter att lärarna har en djup kunskap om pojkars och flickors olika förutsättningar och villkor. föreslår att en lagstiftning utarbetas mot sexuella trakasserier och diskriminering. Detta beskrivs närmare i vår motion om en skola för demokrati och respekt. Inrätta en nationell skolinspektion behöver en nationell skolinspektion för att kraftigt stärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen av skolan. Kommunaliseringen har misslyckats. Staten har inte varit tydlig i sina mål, och statens utvärderingsinstrument är otillräckliga. Utvärdering och mål har överlämnats till lokal nivå, där lokala politiker satt upp politiska mål för skolan och fattat beslut som de professionella borde ha fattat. Kommunala skolor bör göras mer fristående från kommunpolitikerna. Den nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor samt säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och i det nationella betygssystemet. vill lägga ned Myndigheten för skolutveckling. Det är dags att överlåta ansvaret för skolans utveckling till skolorna, i samarbete med universitet och högskolor. Risken är annars att politiska direktiv styr utvecklingsarbetet. Vi föreslår att endast behåller ett begränsat antal myndighetsuppgifter, som t.ex. godkännande av friskolor och utarbetande av kursplaner. Valfrihet och likvärdighet nationell skolpeng Ett av den socialdemokratiska skolpolitikens enskilt största misstag var kommunaliseringen av skolan. råder mycket stora skillnader i ekonomiska villkor för skolor i olika kommuner. Med så stora skillnader är det omöjligt att hävda att utbildningens kvalitet blir likvärdig över hela landet. Det ska inte vara så att en elev ska få en sämre skolgång för att han eller hon råkat bosätta sig i fel kommun. Därför vill införa en nationell skolpeng som staten ansvarar för. Skolpengen betalas ut till den skola eleven väljer att gå på, oavsett om det är en skola i elevens egna kommun, en annan kommun eller en fristående skola. En fjärdedel av resurserna ska öronmärkas till elever i behov av särskilt stöd och till skolor i utsatta områden. En nationell skolpeng innebär en decentralisering av makten till den enskilda skolan genom att kommunernas inflytande minskar. Kommunerna ska inte ha ansvar för den pedagogiska verksamheten. Syftet med kommunaliseringen var att öka decentraliseringen, men i stället har fler hierarkier införts i skolväsendet. Den pedagogiska professionens inflytande i skolan har minskat till förmån för kommunalpolitikers och kommunaltjänstemäns. anser att varje skola ska arbeta självständigt utifrån läroplanens mål. Resultatet ska utvärderas genom nationellt betygssystem, nationella prov och en nationell skolinspektion. de fristående skolornas frihet En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov, och valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Vem som är huvudman för skolan säger inte automatiskt något om kvaliteten. En skola behöver inte vara sämre, men mångfald och konkurrens är bra för alla. Både friskolor och kommunala, skolor måste få en mer fristående ställning från politiker, så att de själva kan utforma sina arbetsmetoder. En nationell skolpeng enligt modell medför förbättrade villkor för friskolorna. Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler, och de ska kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. Ett steg mot att underlätta valet av fristående skolor skulle vara att underlätta för elever att ta sig till dem. Ofta är det praktiska hinder som lägger hinder i vägen när en familj vill välja en annan skola än den närmsta. anser därför att den elev som skulle haft rätt till skolskjuts till den skola kommunen anvisat, ska ha rätt att använda den skolskjutsresursen för att ta sig till en annan skola som han eller hon har valt. Detta förslag medför inga merkostnader för kommunen. En annan sak som behöver ses över är att friskolor inte har avdragsrätt för moms, vilket kommunala skolor har. En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas, och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Det finns tendenser till att successivt minska friskolornas frihet, och detta är något som måste motverkas. Det är viktigt att den nationella tillsynen av såväl fristående som kommunala skolor förstärks. Alla föräldrar ska kunna skicka sina barn till skolan i förvissningen att de får en utbildning som har hög kvalitet och motsvarar läroplanens värdegrund. Staten ska ha möjlighet att ingripa om skolor bryter mot läroplanen, t.ex. vad gäller jämställdhet och allsidighet i undervisningen. bör fristående skolor ges större frihet från de mer tekniska förordningarna om betyg och liknande. Om en fristående skola t.ex. vill sätta betyg tidigare än en skola ska detta vara möjligt. Samarbete mellan skola och föräldrar Alla föräldrar har rätt till information om hur det går för deras barn i skolan. Föräldrarnas kunskaper om sina barn och deras möjligheter att stödja dem ska tas till vara. Föräldrarna är en stor resurs för skolarbetet, och en god samverkan mellan skolan och hemmet skapar en bas och en trygghet för barnet. Skolan ska utvärdera sin förmåga att samarbeta med föräldrarna. För att barn och föräldrar ska kunna ha ett reellt inflytande i verksamheten ska varje skola vara tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att, i de fall där föräldrar delar på vårdnaden, båda föräldrarna får information om hur det går för deras barn. Det är också viktigt att kommunen bidrar till att underlätta skolgången för elever som bor på två ställen. Säkerhetsbälten och alkolås i skolskjutsar Barn som skickas till skolan har rätt att vara skyddade. Men de bussar som används som skolskjutsar behöver inte ha säkerhetsbälten, och flera olyckor har inträffat. har kommit fram till att säkerhetsbälten i gamla bussar är lika säkra som bälten som monteras in direkt vid produktionen av nya bussar. Därmed blir det inte lika dyrt som man förut trott att installera säkerhetsbälten i samtliga skolbussar. anser därför att det ska bli obligatoriskt att använda säkerhetsbälten i fordon som ska användas för att skjutsa elever. För att öka trafiksäkerheten för eleverna föreslår att även alko- lås blir obligatoriska i fordon som används som skolskjutsar. Axel Darvik (fp)