mot · GR02Ub388 · 2003-10-07 00:00:00 — Stöd och stimulans i Alla elever ska utifrån sina förutsättningar ges chansen att utvecklas maximalt och i sin egen takt. Alla elevers läs- och skrivkunskaper ska undersökas i årskurs två. För de elever som behöver stödinsatser skall särskilda åtgärdsprogram upprättas. Allmän och särskild kurs ska kunna införas i basämnena i senare år. Allmän kurs ska ge alla förutsättningar att nå minst godkänt i särskild kurs går man snabbare fram och siktar mot de högre betygsstegen. Betyg ska ges från årskurs sex och i fler steg. Nationella prov ska genomföras senast i tredje år. Kommuner ska tvingas betala böter om de inte gör undervisningen tillgänglig för funktionshindrade elever. Multihandikappade ska kunna välja att gå i statlig specialskola. Det ansvar och de resurser som ligger på gymnasieskolans individuella program ska föras över till . Friskolor ska ges villkor som är likvärdiga med dem som kommunala skolor arbetar under. Elever ska kunna få skolskjuts även till friskolor. Den nationella timplanen måste avskaffas. I stället ska skolan, utifrån den enskilde elevens behov och förutsättningar, avgöra hur många timmars undervisning han eller hon behöver i de olika ämnena. Eleverna ska normalt börja skolan och gå vidare till gymnasiet . Om målen är uppnådda , dvs. efter det som kallas årskurs åtta, ska övergång till gymnasiet vara möjlig redan då. Säkerhetsbälten och alkolås ska vara obligatoriska i alla skolskjutsar. Inrätta en nationell, från helt fristående, skolinspektion. Förslag till riksdagsbeslut 3 En grundskola som lägger grunden 5 Att läsa, skriva och räkna ska prioriteras 5 Elever ska ges rätt till speciallärare 5 Kompensera dem som saknar stöd hemifrån 6 Lärarna är skolans viktigaste resurs 6 Ge elever olika tid i ämnena 7 Undervisning i elevens takt 8 Behåll förkunskapskraven till gymnasiet 8 Betyg och nationella prov tidigare 9 Satsa på naturvetenskap och teknik 10 Lärande och kultur 11 Att välja skola en rätt för alla 11 Kraftfulla åtgärder mot mobbning och respektlöshet i skolan 11 Skolan som en murbräcka mot segregation 12 Förbättring av skolans arbetsmiljö och elevernas hälsa 12 Jämställdhet i undervisningen 13 Inrätta en nationell skolinspektion 14 Valfrihet och likvärdighet nationell skolpeng 14 de fristående skolornas frihet 15 Samarbete mellan skola och föräldrar 16 Säkerhetsbälten och alkolås i skolskjutsar 16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall prioritera baskunskaperna läsning, skrivning och räkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever som behöver det skall få särskilt stöd och att en utbildning till speciallärare skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen skall ändras så att alla elever har rätt till undervisning och stöd även efter skolpliktens upphörande tills de blir behöriga till gymnasieskolans nationella program eller kan börja i vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever i behov av stöd skall ha rätt att få det av en speciallärare, enskilt eller i mindre grupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet för funktionshindrade elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att dela in basämnena i särskild och allmän kurs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever skall få betyg från årskurs sex och att betygsskalan skall bli sexgradig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skriftliga omdömen skall lämnas till alla elevers vårdnadshavare fr.o.m. första årskursen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nationella prov i matematik och svenska skall ges senast i årskurs tre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en nationell skolpeng för att öka likvärdigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om extra resurser och andra metoder att öka integrationen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att timplanen skall avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eleverna normalt skall börja och avsluta den när målen har uppnåtts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommunala skolor skall göras mer fristående från kommunala politiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa lika villkor för fristående och kommunala skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerhetsbälten och alkolås i skolskjutsar skall vara obligatoriska.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan skola och föräldrar. 1Yrkande 18 hänvisat till TU. En grundskola som lägger grunden För liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg för att ge alla jämlika chanser. Men jämlikhet är inte likformighet. Alla elevers utbildning ska vara likvärdig, men inte likadan. Skolorna måste ges stor frihet att använda olika arbetssätt för att anpassa undervisningen till varje elevs förutsättningar och behov. Ingen får glömmas bort i skolan. Det ska gå att nå hur långt som helst med lärarnas stöd om man som elev har ett speciellt intresse för ett ämne. är skolan är särskilt viktig för elever som inte har tillräckligt stöd i studierna hemifrån och för elever med olika typer av svårigheter. Den svenska skolan står inför en mängd utmaningar när det gäller att ge elever de kunskaper de behöver för att möta framtidens krav. klarar inte av att utföra sitt främsta uppdrag att lära alla elever läsa, skriva och räkna. av elever når inte målen i svenska, engelska eller matematik och är därmed inte behöriga till ett nationellt gymnasieprogram. Det går inte att blunda för problemen genom att sänka kraven och slopa utvärderingar och betyg. De elever som drabbas hårdast av en kravlös eller otydlig skola är de elever som inte har studietraditioner med sig hemifrån. I stället måste man hitta lösningar på de problem som finns. Skolan måste inriktas på att sätta den enskilda elevens kunskapsinhämtande i centrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå och ha möjlighet att utvecklas i sin egen takt. Lärarna är skolans viktigaste resurs och eleverna har rätt att bli undervisade av skickliga lärare. Grunden för framgångsrikt arbete i skolan är utvärdering, tydliga mål och extra stödinsatser. vill se möjligheterna. En skola med hög kvalitet kan bli verklighet i . behöver en ny kurs för skolan. Att läsa, skriva och räkna ska prioriteras Vi måste stärka baskunskaperna i svensk skola. Att läsa, skriva och räkna är förmågor man behöver för att kunna ta till sig undervisningen i alla ämnen. Skolan måste satsa på läroböcker som är uppdaterade, och varje elev ska få behålla de viktigaste läroböckerna. För att stimulera läsandet ska varje elev ha tillgång till ett skolbibliotek av hög kvalitet eller ett folkbibliotek som är anpassat för elevers behov. Elever ska ges rätt till speciallärare En fjärdedel av eleverna når inte målen i ämnen. Var tionde elev som gick ut 2001/02 var inte behörig att börja i gymnasieskolan på grund av bristande kunskaper i svenska, engelska och matematik. För att säkert veta att alla får det stöd som de behöver måste utvärderingen av elevernas läs-, skriv- och räknekunskaper stärkas. vill, vilket närmare beskrivs nedan, att de nationella proven i svenska och matematik ges tidigare . Det är också viktigt att tillhandahåller material som lärarna kan använda för att göra professionella diagnoser för bra beslut om stödåtgärder. Elever som behöver det ska få rätt till undervisning av speciallärare, enskilt eller i en mindre grupp. står det bara i grundskoleförordningen att eleverna ska ges särskilt stöd, i första hand inom klassen. Men det är i många fall viktigt att stödet ges i en mindre grupp och att det är en speciallärare som undervisar eleven. Att speciallärarutbildningen har lagts ned och ersatts av en specialpedagogutbildning är en stor brist, eftersom de nya specialpedagogerna inte ska arbeta direkt med eleverna. I stället ska de via handledning hjälpa andra lärare i deras arbete med elever i behov av stöd. Att lärare stödjer lärare är naturligtvis bra, men det behövs också ett direkt och kvalificerat stöd till de elever som har inlärningssvårigheter. Många speciallärartjänster försvann . Många skolor uppger att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. Det kan handla om elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi), elever med motsvarande svårigheter med räkning (diskalkyli), elever med stamningssvårigheter eller elever med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP). Kompensera dem som saknar stöd hemifrån De elever som inte får så mycket stöd hemifrån i kunskapsinhämtandet behöver skolan som bäst. Dem får vi inte svika. Det kan handla om barn till ensamstående föräldrar som har svårt att få tiden att räcka till. Det kan handla om familjer utan studietraditioner, i hem som saknar böcker. Det kan handla om föräldrar födda i ett annat land, så att språkbarriärer gör att de har svårt att hjälpa till med läxan. Skolan ska kunna kompensera för att alla elever inte har möjlighet att få hjälp hemifrån med läxor och studiero, uppslagsverk och lästraditioner. Dessa elever behöver mer lärarstöd än andra elever, men annan personal eller frivilliga, t.ex. pensionärer, som hjälper elever med läxan kan också göra en stor insats. Alla kommuner ska också kunna erbjuda undervisning . För många elever är det ett bra tillfälle att komma i kapp. Lärarna är skolans viktigaste resurs Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kan ha, och det borde locka många duktiga ungdomar. är det dock mycket svårt att locka studenter att bli lärare, och många hoppar av läraryrket. presenterar sina förslag för att höja läraryrkets status i en separat motion. Där återfinns även våra förslag om förbättrade villkor för rektorer. Svenska elever har den kortaste undervisningstiden i västvärlden. Den totala undervisningstiden i skolan måste öka för att man ska befästa de baskunskaper som skolan inte lyckas ge tillräckligt många elever. anser därför att eleverna normalt ska börja skolan när de är . Elever ska också kunna börja senare, om det är lämpligare med tanke på deras mognadsnivå. Eleverna ska få en mjuk start på skolan med utrymme för lärorik lek. Ett samarbete mellan förskollärare och grundskollärare ska garantera att barnet får utvecklas från sin egen nivå. föreslår att skolgången i ska vara flexibel. Antalet terminer i ska inte vara fixerat. Eleverna kan gå vidare till gymnasieskolan beroende på när de uppnår målen för . Redan efter utvärderingen i årskurs tre ska elever som behöver extra tid kunna erbjudas ett extra år i . Detta ger möjlighet att anpassa undervisningen efter de enskilda elevernas behov och ta hänsyn till det faktum att barn utvecklas i olika takt. Ge elever olika tid i ämnena Många elever upplever skolan som kaotisk och frustrerande. Med tydliga förväntningar, normer och en lugn studiemiljö kan stressen minska betydligt. Då görs skolan mer begriplig. Ett annat viktigt sätt att minska elevernas stress är att acceptera att elever har olika behov och förutsättningar och behöver olika för att nå målen i ett ämne. De som inte når målen i ett ämne som är viktigt för dem måste nu ändå hasta vidare till en lektion i ett annat ämne. Många skulle i stället behöva stanna kvar och koncentrera sig på ämnet där de upplever svårigheter. Det är resultatet en elev uppnår, inte antalet timmar som läggs på varje ämne i skolan, som är det viktiga. Det faktum att en elev har använt på ett ämne säger lite, om ens något, om vilka kunskaper eleven har uppnått. anger timplanen hur många timmar alla elever måste undervisas i varje ämne. Det anser är ett hinder för individens utveckling. Varje elev måste få den tid han eller hon behöver för att nå målen. Detta är inte minst viktigt i basämnena svenska, engelska och matematik. En försöksverksamhet pågår just nu i 80 kommuner där man får lov att bortse från timplanens uppdelning av tid i ämnen när undervisningen organiseras. Timplanedelegationen lämnar sitt slutbetänkande först , men anser att man ska fatta ett principbeslut om avskaffande av timplanen. Med en utvecklad målstyrning och fler återkommande och utförliga utvärderingar av elevernas kunskapsresultat behövs inte timplanen. anser dock att ett undantag måste göras från kravet om avskaffad timplan. Ämnet idrott och hälsa är unikt genom att det inte bara är att nå målen som är det viktiga, utan också vägen dit. Barn och unga behöver för hälsans skull hålla sig i rörelse. Därför anser att en minimitid ska anges för hur många idrottstimmar elever ska ha i och att ska utökas jämfört med dagens timplan. Vi föreslår att i stället för dagens ska man återgå till det timantal som rådde tidigare, . Undervisning i elevens takt Flera undersökningar visar att alldeles för många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Dessa elever lämnar skolan med en känsla av misslyckande och oro . har det konstaterats att högpresterande elever i når sämre resultat än motsvarande grupper i andra länder (114). De får jobba på så gott de kan på egen hand utan stöd i sin utveckling. Den enskilde eleven har rätt att läsa i en takt som passar hans eller hennes individuella förutsättningar. Av resursskäl är det svårt att kunna ge en helt individuell undervisning till alla elever. Men att elever inte undervisas i grupper utifrån vilken nivå som passar dem bäst förhindras inte av ekonomiska utan av ideologiska skäl. Det är bra att elever ibland får tillhöra en grupp där de ges utmaningar som de klarar av. föreslår att läraren i senare år ges möjlighet att organisera undervisningen i olika kurser för olika elever. Detta ska i första hand gälla ämnena engelska och matematik, men även i andra ämnen ska skolan kunna dela in eleverna i olika undervisningsgrupper vissa timmar beroende på elevers intresse för ämnet och behov av stöd. Elever som behöver mycket träning ska ges möjlighet att få stöd och få läsa i en takt som passar dem. Deras undervisning ska, precis som alla elevers, syfta till att nå minst betyget Godkänd, men den ska även ge möjlighet att nå högre betyg. För elever som har särskild fallenhet och intresse för ett ämne bör möjligheten till särskild kurs införas. Där kan tempot vara högre och det ska finnas möjlighet att, med stöd av läraren, fördjupa sig i något kunskapsområde. Betyget Godkänd ska ge behörighet för vidare studier på gymnasieskolans samtliga program. Självfallet måste det också alltid finnas möjligheter att byta mellan allmän och särskild kurs. Behåll förkunskapskraven till gymnasiet viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa, skriva och räkna. För att bli behörig till ett nationellt program i gymnasiet ska en elev minst ha betyget Godkänd i engelska, svenska och matematik. anser att detta är ett rimligt krav. går dock elever som inte har nått mål i dessa ämnen in i det s.k. individuella programmet på gymnasiet. Tanken är att de ska komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationellt gymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ett nationellt program. av de elever som inlett sin gymnasiekarriär på det individuella programmet har fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg! Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i . anser därför att man ska avskaffa det individuella programmet. I stället ska ges det fulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. Skrivningarna i skollagen (4 kap. 10 §) måste skärpas i detta avseende så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt till undervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Denna rätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationella program eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand att uppmuntra kommunerna att sätta in stöd . menar att ett avskaffande av det individuella programmet är nödvändigt för att tvinga fram att resurser förs över till och används till mer stöd till elever med särskilda problem och behov av stöd. Detta stöd kan t.ex. bestå av extraundervisning, läxläsningshjälp eller prioritering av baskunskaper. vill avskaffa det individuella programmet och skärpa kravet på att ingen elev ska börja gymnasieskolan utan att ha fått godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Regeringen har valt att gå motsatt väg. Den vill nu avskaffa det individuella programmet och i stället göra det möjligt att börja ett nationellt program utan att ha godkända betyg i engelska, matematik och svenska. Men det är att lura eleverna att skicka dem vidare till gymnasiet utan tillräckliga kunskaper i läsning, skrivning och räkning. Bara i speciella fall, t.ex. för elever med utländsk bakgrund som inte har undervisats i engelska, ska det vara möjligt att anordna en anpassad gymnasieutbildning. Betyg och nationella prov tidigare Betygen spelar en viktig roll för att ge information till föräldrar, elever och skolledare om vilka elever som behöver särskilt stöd för att nå målen. Därför är det anmärkningsvärt att har satt som långsiktigt mål att betyg inte ska sättas i . fullständiga betyg visar att många elever inte får veta att de behöver stöd förrän de första betygen satts trots att stödbehovet egentligen funnits . delas de första betygen ut i höstterminen i årskurs åtta. Det tycker är alldeles . anser att elever, föräldrar, skola och skolpolitiker tidigare än i åttan bör få det tydliga besked om elevens kunskapsutveckling som betyget innebär. Då blir betyget mindre dramatiskt. Alla elever ska få betyg från årskurs sex. Dessutom bör betygsskalan bli sexgradig. Det är för få steg för att betygen ska visa vilka kunskaper eleven har uppnått. Nationella prov ger, liksom betyg, möjlighet att upptäcka elever som är i behov av stöd. De ger också en samlad bild av skolans resultat. Ett nationellt prov ska ge ett besked om hur skolorna har jobbat med uppföljning och stödinsatser de tidigare åren. anser därför att de nationella ämnesproven i svenska och matematik ska vara obligatoriska redan i tredje år och att resultaten ska leda till beslut om stödundervisning. Utvecklingssamtalen är bra, men många föräldrar efterfrågar även skriftlig, tydlig information om hur det går för deras barn i skolan. För en förälder som är med i utvecklingssamtal om många ämnen är det lätt att blanda ihop eller glömma bort vad som sagts. Vissa föräldrar kan ha svårt att ta till sig vad som sägs på grund av språkliga barriärer. För dem vore det värdefullt att få ett skriftligt omdöme med sig hem, där elevens utveckling finns tydligt nedskriven. vill därför att alla föräldrar ska erhålla skriftliga omdömen om elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. får bara de föräldrar som så begär ett omdöme, men långt ifrån alla föräldrar känner till att de har rätt till detta. Skolor som försökt informera föräldrarna har också fått kritik från för att omdömena varit för betygsliknande. Skriftliga omdömen ska kunna utformas på olika sätt beroende på vad skolan i dialog med föräldrarna finner lämpligt. Grundskoleförordningen bör ändras så att det görs klart att skolorna har full möjlighet att lämna information om hur det går för eleverna . Det är oroväckande att vill gå åt motsatt håll. Man vill begränsa möjligheterna till dokumentation till att bara gälla vilka överenskommelser som gjorts mellan hem och skola. Satsa på naturvetenskap och teknik Naturvetenskap och teknik är viktiga områden för som tillväxtsamhälle. är det områden som unga människor i allt högre grad undviker. Högskolorna har svårt att hitta studenter till platserna på natur- och teknikutbildningarna. Intresset måste väckas tidigt, och här har ett stort ansvar. Att undervisa i framför allt teknik upplevs av många lärare i de tidiga årskurserna som svårt och komplicerat, vilket det inte behöver vara. Teknik är något som möter oss i vardagen inom alla möjliga sektorer, även i hemmet. Kompetensutveckling för lärarna i de tidiga årskurserna är därför av stor vikt. Skolor med särskild profil mot naturvetenskap och teknik är också ett sätt att öka statusen för dessa ämnen. Både för den personliga utvecklingen och för skolarbetet har kulturella aktiviteter en stor betydelse. Därför värnar om att eleverna ska uppleva kulturella aktiviteter och få utöva aktivt kulturskapande. Detta ska ske genom estetisk verksamhet inom skolans ram, men det är också viktigt att peka på kultur- och musikskolornas betydelse. Det är en uppgift både för utbildnings- och kulturpolitiker att säkra att ungdomar tidigt kommer i kontakt med kulturen. Att välja skola en rätt för alla brukar ofta uppfattas som ett föregångsland när det gäller att ge personer med funktionshinder samma möjligheter som andra att ta till sig utbildningen. Vi ska ha en hög profil på det området. Men det finns elever runtom i landet som inte får rätt läromedel eller som inte kan välja den skola där deras kompisar går, för där hindras de fysiskt från att komma in. Det ska bli besvärligare för kommunerna att strunta i tillgängligheten för de funktionshindrade eleverna. Kommuner som inte gör vad de ska för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen ska tvingas att betala böter. Elever som hittar bättre service i en annan kommun ska få pengar av den egna kommunen för att bekosta utbildning på annat håll. Elever med funktionshinder ska ha samma möjligheter att välja skola som andra elever, om inte några alldeles särskilda skäl gör att det inte är möjligt. Detta innebär också att multihandikappade inte ska gå miste om en bra utbildningsform, de statliga specialskolorna. vill återinföra rätten att välja mellan en skola i den egna kommunen eller en statlig specialskola. Den möjligheten fanns tidigare för elever med flera funktionshinder. Där fanns förutsättningar som saknas i många kommuner. När det gäller hjälpmedel till funktionshindrade elever måste problemen i ansvarsfördelningen ses över. Det är också viktigt att betona att det faktum att det finns bra datorhjälpmedel för många funktionshindrade inte får innebära att eleverna lämnas ensamma vid datorn utan lärarstöd. Kraftfulla åtgärder mot mobbning och respektlöshet i skolan Skolan har en viktig roll att spela för att skapa demokratiska värderingar hos eleverna. Kränkningar och mobbning har dock blivit ett stort problem i svensk skola, liksom oordning och respektlöshet. Det som framför allt brister är att skolorna i sitt demokratiska arbete hindras av en luddig eller otillräcklig lagstiftning. förslag på detta område presenteras i en separat motion. Skolan som en murbräcka mot segregation är sämre än många andra länder på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Det visar en undersökning från . Språkinsatserna för dessa elever måste intensifieras. föreslår att kommunerna söker upp föräldrar till barn med utländsk bakgrund och erbjuder deras barn att delta i kostnadsfria språkförskolor. Mer om detta står att läsa i vår förskolemotion. Många bostadsområden i är segregerade, dvs. människorna som bor där har ungefär samma inkomstnivå och tillhör samma samhällsgrupp. Vissa områden har blivit utsatta. Arbetslöshet, beroende och kriminalitet har tilltagit. En sådan spiral måste brytas, och en bra skola kan bidra till det. Skolan kan bli en murbräcka för ökad social rörlighet och mot segregation och utslagning.