mot · GQ02Ju24 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvakta fortsatt omorganisation inom domstolsväsendet tills ytterligare konsekvensanalyser genomförts av genomförda nedläggningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de mindre tingsrätterna i . I regeringens skrivelse 2002/03:126 redogörs för den utvärdering som genomförts av förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen och även för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Enligt skrivelsen gör regeringen bedömningen att målen med den genomförda reformeringen av tingsrättsorganisationen i allt väsentligt uppnåtts genom sammanläggningarna. Reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen, eller mer konkret uttryckt nedläggningar av mindre tingsrätter, kan därför fortsätta. Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Enligt regeringens handlingsplan för reformeringen av domstolsväsendet skall några principer vara vägledande. Till dessa principer hör medborgarnas krav på snabbhet, kvalitet och service. Den dömande verksamheten skall finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet. Som första punkt i målsättningen för arbetet nämns bibehållen tillgänglighet. Med anledning av den utvärdering som gjorts finns det all anledning att vara kritisk till den reformeringsväg som regeringen slagit in på. I granskning framkommer bland annat att det inte gått att bedöma om förutsättningarna för rekrytering förbättrats på något avgörande sätt. För de nämndemän som tjänstgör ofta och som fått längre resväg har målet om bibehållen tillgänglighet inte kunnat nås. Både rekryteringsfrågan och tillgängligheten har varit och är bärande för reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen. har motsatt sig regeringens reformarbete som i praktiken inneburit att 37 tingsrätter försvunnit och ett stort antal tingsrätter hotas av nedläggning. var skälen för nedläggningarna ekonomiska. När detta skäl inte längre höll har kvalitetsmässiga skäl åberopats. Ingen har emellertid kunnat påvisa att de mindre domstolarnas verksamhet håller sämre kvalitet än de större. egen statistik visar att mindre tingsrätter har kortare omloppstider och även lägre kostnader. Det är också en villfarelse att den marginella ökningen av antalet domare vid en sammanslagning medför att man uppnår högre grad av specialisering. utesluter inte en förändring av tingsrättsorganisationen. Vi är beredda att möta de krav som samhällsutvecklingen medför. vill vi poängtera att en förändring inte kan göras utan att hänsyn tas till ett helhetsperspektiv; en nedlagd tingsrätt innebär att poliser, åklagare och advokater försvinner från orten. Vid en nedläggning av tingsrätterna riskerar även orterna att utarmas på kompetens och utvecklingskraft, vilket rimmar illa med regeringens övriga ambitioner rörande en levande landsbygd. Det är också anmärkningsvärt att inte har något att säga till om när det gäller sammanslagningar och nedläggningar av tingsrätter. I skrivelsen redogörs också för den aktuella situationen avseende tingsrätterna i . Några skarpa förslag finns just nu inte, men regeringens avsikter går det inte att ta miste på. En utredare har tidigare på uppdrag lämnat förslag till en förändrad tingsrättsorganisation i . Detta förslag innebär en centralisering av tingsrättsorganisationen. I praktiken en tingsrätt i utan tingsställen i övriga länet. Negativa till detta förslag är många viktiga remissinstanser såsom och de flesta kommunerna i . Vad dessa remissinstanser främst anför mot förslaget är att många medborgare får försämrad tillgänglighet till sin tingsrätt genom ökade avstånd. Jag delar dessa synpunkter. I skrivelsen framkommer att eftersom de flesta medborgare besöker tingsrätten en gång i livet gör det inget med längre restid och en något försämrad tillgänglighet. Detta är att förenkla problemet. Det är många som är involverade i domstolsverksamheten. Nämndemän, vittnesstöd, brottsoffer och den tilltalade för att nämna några. De lokala medierna som också bevakar det som sker inom rättsväsendet på det lokala planet är viktiga. Det finns stor risk att denna bevakning försämras vid en centralisering av tingsrättsorganisationen. Mot bakgrund av ovanstående är det viktigt att betona ett helhetsperspektiv där den enskilde medborgaren sätts i centrum. Framtiden kommer att ställa nya krav på närhet och lokal förankring för att garantera rättssäkerhet. De mindre tingsrätterna i fyller därför en viktig funktion även och skall därför bevaras. I är det framför allt medborgarna i glesbygden som drabbas. Samma medborgare som tidigare drabbats av omorganisation och centralisering av andra myndigheter, till exempel polisen. En omorganisation inom domstolsväsendet måste därför avstanna och inga nya förändringar genomföras förrän konsekvenser av genomförda nedläggningsprojekt kunnat avläsas.