mot · GR02T303 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att infrastruktursatsningar för perioden 20042015 på ett bättre och mer rimligt sätt tillgodoser trafiksäkerhet, miljö och utvecklingsmöjligheter i . Infrastrukturen på kommunikationsområdet har varit ett eftersatt område. Minskade resurser till investeringar och anslag till underhåll har satt märkbara spår i standard och kapacitet på vägar och järnvägar såväl i som i hela landet. Minskade satsningar på infrastruktur har en negativ påverkan på förutsättningarna för tillväxt och utveckling, vilket leder till sämre välfärd. behöver en god tillväxt för att klara välfärden och nödvändiga satsningar på vård och omsorg. En hög tillväxt har därför stått högst på dagordningen för socialdemokratin och de fackliga organisationerna. Det är ett medel för att öka medborgarnas välfärd och ekonomiska standard. Tillväxt skapas i ett sampel mellan ett gott företagsklimat, effektiv offentlig sektor, väl fungerande infrastruktur och en kompetent arbetsmarknad. Infrastrukturen är en tillväxtmotor som påverkar människors förutsättningar till goda levnadsvillkor i både glesbygd och tätort. Det påverkar också företagens vilja till nyetableringar. Några av de viktigaste faktorerna för företagsetablering är tillgången på kompetent arbetskraft i närområdet och goda kommunikationer. Uteblivna investeringar påverkar inte bara samhällsutvecklingen utan också trafiksäkerhet. Infrastrukturpropositionen som beslutades för perioden 20042015 innebär en avsevärd förstärkning av resurserna för en utbyggnad av vägar och järnvägar. Investeringen svarar mot transportbehoven och ger möjligheter att säkerställa och bygga vägar och järnvägar på ett sätt som gynnar hela . Förslaget som ligger, att flytta fram investeringarna, får stora negativa konsekvenser för hela landet men också för , inte minst på trafiksäkerhetsområdet. Utvecklingen i och har en stor betydelse för tillväxten i hela landet. förutses av olika experter ha en god potential för ekonomisk tillväxt. Otillräckliga satsningar på transportinfrastrukturen riskerar att hämma denna för landet så viktiga utveckling. En stor del av export- och importflöden går genom eller till/från , vilket ytterligare förstärker den nationella betydelsen av ett väl fungerande transportsystem i . Trafiksystemen är emellertid inte anpassade efter de behov som finns, än mindre för behoven framåt. Bristerna på , , E 20 och är stora som trafiken, inte minst godstransporterna, växer kraftigt. Flera vägar i tillhör landets mest olycksdrabbade och ligger högt när det gäller antal dödade och skadade. På har andelen dödade och svårt skadade ökat 2002 på den del i som inte är motorväg. Utbyggnaden av såväl väg- som järnvägsnät i har av olika skäl blivit eftersatta. Därför har de politiska partierna i agerat för att få en gemensam strategi för utbyggnaden. Socialdemokraterna i har beräknat behoven av investeringar till 50 miljarder , exklusive järnvägssatsningarna i . Bättre och trafiksäkrare vägar Vägarna i är generellt av bristfällig standard, såväl riksvägarna som länsvägarna. Upprustning och utbyggnad av vägnätet är nödvändigt för att generera en säkrare trafikmiljö. Den bristfälliga västsvenska vägstandarden är också en flaskhals för utvecklingen både på nationell och regional nivå. E 6 är en viktig länk i det europeiska vägnätet och i särklass den viktigaste vägen för transporterna mellan och . av alla utrikestransporter går i E 6-korridoren och har transittrafiken ökat med . medför ökande turism en närmast fördubblad trafik, vilket tillsammans med den undermåliga standarden gjort vägsträckan oacceptabelt hårt olycksdrabbad. E 6 är därför en av regionens mest angelägna vägar och högt prioriterad av regionen. Det finns inga rimliga skäl att flytta fram vägutbyggnaden. Vi anser att den måste byggas ut i enlighet med vad redan beslutat, dvs. När står färdig 2005 kommer E 6 i att vara en flaskhals som riskerar att försämra trafiksäkerheten och påverka den regionala tillväxten i negativ riktning. Andra prioriterade vägprojekt i regionen är , E 20 och där investeringsbehoven är stora och akuta. Inom dessa finns det ingen prioritering utan alla är angelägna projekt för att skapa förutsättningar för regional utveckling och förbättring av trafiksäkerheten. E 20 är viktig för kommunerna och de många företagen längs vägstråket men har också en hög olycksstatistik. Den binder samman orter i regionen som har stor industriproduktion. Utbyggnaden har försenats , delen mellan och med det besvärliga Götenekrysset är särskilt angelägen. är av stor betydelse för både enskilda och näringslivet i . Utbyggnad av i har länge skjutits upp. Delen mellan och i Ale kommun behöver samordnas med järnvägsutbyggnaden och behöver starta för att situationen i regionen inte ska förvärras. har stora trafikflöden med en negativ olyckstrend. Den är en av tre internationella vägar in i regionen och den naturliga tvärförbindelsen i . Främst handlar det om sträckan BoråsUlricehamn. Trafikmässigt är dessa vägutbyggnader mycket angelägna att slutföra i enlighet med de tidigare beslut som finns. Kapaciteten på järnvägarna /Vänerbanan, Västra stambanan, Kust-till-kustbanan och in mot och genom i kombination med nuvarande säckstation är otillräcklig och ett hinder för utvecklingen av den nationella, regionala och lokala tågtrafiken. Begränsningarna i kapaciteten medför svårigheter att utveckla den spårbundna kollektivtrafiken och möjligheterna att vidga arbetsmarknaden i regionen även om det finns en politisk vilja. En tågtunnel under skulle skapa förutsättningar att både stärka pendeltrafiken och knyta samman med övriga banor. På /Vänerbanan är det främst utbyggnaden i södra som är den mest centrala prioriteringen på banan. Järnvägsutbyggnaden behöver omgående påbörjas och samordnas med vägutbyggnaden vid NolNödinge. Västra stambanans svagaste länk är sträckan mellan och där kapacitetstaket redan har nåtts. En utbyggnad är nödvändig för att klara framtidens utmaningar med mer gods på järnvägen. Väg- och järnvägsanknytningarna till de nationellt viktiga målpunkterna hamn och flygplats har påtagliga brister. hamn är största och enda för direkttrafik. Till kommer det över 100 godståg med gods som ska skeppas ut i världen. Bansträckningen är enkelspårig och inte elektrifierad, vilket ger kostsam, tidskrävande och miljöbelastande hantering innan godset kan köras ut till hamnen. En ny järnvägsförbindelse mellan och som i en första etapp påbörjas via flygplats skulle främja arbetsmarknaden, tillväxten och miljön i regionen. kan den befintliga banan inte konkurrera med vare sig buss- eller biltrafiken, vilket medför att en stor del av pendlingstrafiken går via väg. Utbyggnaden av till dubbelspår har pågått och fortfarande saknas väsentliga delar i . De två etapper som kvarstår utgör stora hinder för att gjorda investeringar till fullo ska kunna utnyttjas. Det finns många angelägna skäl till att banan måste bli färdig. Miljön på är hårt belastad av luftföroreningar från bl.a. trafiken. Ett större utnyttjande av järnvägen är en förutsättning för att uppnå miljökvalitetsmålen i . Den regionala tillväxten är beroende av snabba och miljöeffektiva transporter. Avståndet till kontinenten är ett konkurrenshinder och därför är det viktigt att på alla sätt medverka till att minimera nackdelarna i konkurrensvillkoren. En av de svagaste länkarna på är problemen med att komma igenom . Trots de miljöproblem som haft så anser vi att det är viktigt att tunnelbygget slutförs. Färdigställande av dubbelspårsutbyggnad är en förutsättning för att binda samman kommunikationerna mellan , , och . För att denna ska kunna realiseras behöver den planerade järnvägstunneln i , enligt det avtal som finns, och en ny järnvägsstation i påbörjas . En utbyggnad av med dubbelspår ger stora positiva effekter på miljön i regionen och förutsättningarna för tillväxt. Att öka kapaciteten medför inte bara tidsvinster utan den främsta vinsten är att det möjliggör en överföring av tunga godstransporter på från till en utbyggd järnväg. Infrastruktur en motor för utveckling En utbyggd infrastruktur är ett av de starkare incitamenten för att stimulera den ekonomiska tillväxten. Genom att förbättra infrastruktur och trafikutbud så att kundunderlag och arbetsmarknad vidgas i en s.k. regionförstoring, öppnas också nya möjligheter för människor i mindre orter. I finns en stor potential för regionförstoring framförallt genom utbyggnad av järnvägssystemet. Exempelvis kan arbetsmarknaderna i , , / och integreras med arbetsmarknaden i . kan vävas samman med . Genom att bygga ut vägar och kommunikationer skapas också förutsättningar för glesbygden i regionen att utvecklas och leva vidare genom ökade möjligheter till pendling till tätorterna. På så vis stärks tillväxten till fler geografiska områden. Vidgade arbetsmarknader bidrar också till ökad jämlikhet och jämställdhet. Konsekvenserna av en otillräcklig transportinfrastruktur i blir lägre tillväxt och dålig trafiksäkerhet som innebär avsteg från nollvisionen. Det leder till en sämre miljö och ökade svårigheter att uppfylla miljökvalitetsnormerna. Det finns en politiskt enighet i hela om investeringsbehov och prioriteringar. överlämnades en skrivelse undertecknad av politiska företrädare från alla partier och samtliga 49 kommunstyrelseordföranden i och av ordförande till ansvarigt statsråd. I skrivelsen anförs behovet av en ökad satsning på väg- och järnvägsnäten i . Det är också nödvändigt att planeringsramen för åtgärder i den regionala infrastrukturen bättre måste beakta de stora behoven och trafikbelastningen i regionen. I har det också utvecklats en process där politiska företrädare för kommuner och , efter dialog med andra intressenter, gemensamt kommit fram till de avvägningar och prioriteringar som är nödvändiga i regionen. Denna är uttryckt i yttrande över och förslag till nationella investeringsplaner samt i regionens förslag till regional infrastrukturplan. Vi är väl medvetna om att de ekonomiska förutsättningarna avsevärt förändrats sedan infrastrukturpropositionen beslutades i . Därför finns det skäl för att diskutera andra möjliga finansieringsformer för att genomföra de nödvändiga väg- och järnvägsinvesteringarna. har på olika sätt medverkat till att ta fram förslag på andra finansieringsformer för att öka takten i investeringarna. Ett sådant förslag är exempelvis lånefinansiering av vissa vägsträckor. Hur andra finansieringsformer och eventuell del av finansieringen ska kunna se ut behöver emellertid utredas skyndsamt. Förslaget om att införa vägavgifter på kan vara en av många lösningar men måste analyseras noga. En avgiftsfinansiering i form av vägavgifter kräver dock att det finns alternativa vägar tillgängliga för dem som inte har möjligheter att betala avgifterna. Ett vägande skäl för att införa någon form av avgifter bör i så fall vara att det förstärker miljöarbetet och visionen om ett hållbart . Ett annat sätt att ta in avgifter kan vara att se över förutsättningarna om att avgiftsbelägga den tunga och miljöbelastande trafiken.