mot · GR02L353 · 2003-10-07 00:00:00 — De svenska priserna på varor och tjänster är höga. I genomsnitt ligger den svenska prisnivån över EU-nivå och över OECD-nivå. har blivit ett högkostnadsland av flera skäl, men uppenbart är att en bristande konkurrens, höga skatter och svåra förutsättningar för företagande är ett pris som svenska konsumenter får betala dyrt. Det reducerar den enskilda människans makt och möjligheter som konsument. Regeringens konsumentpolitik förs med vällovliga intentioner, men har alltför länge gått ut på att genom centralisering skapa ett system där konsumenternas val och intressen ska kanaliseras genom det offentliga. Men en sådan politik tar makten ifrån de enskilda konsumenterna och ger den i stället till statliga myndigheter och organ. Kraven från de statliga myndigheterna och organen leder inte sällan till att varor och tjänster fördyras, eftersom producenterna övervältrar de extra kostnaderna på konsumenterna. Alla tvingas därför att vara med och betala för statens konsumentpolitik. Allra hårdast slår förstås kostnaderna mot dem med lägre inkomster och små marginaler i hushållskassan. Och eftersom redan är ett högprisland i internationell jämförelse, blir effekten för den svenska konsumenten dubbel. Trots att trenden går mot ökad centralisering och en växande flora av lagar och regleringar som skall styra konsumentens val saknas en diskussion av hur prisnivåer och konkurrens samverkar, och vilka konsekvenser det får för konsumenternas makt och möjligheter. Vi vill vända på dessa trender och på allvar stärka konsumentens makt och intressen. Våra konsumentpolitiska mål är: att kunskap ger trygghet; barn och ungdomar skall kunna lära sig grundläggande privatekonomi i skolan, för att som vuxna bli ansvarstagande och kunniga konsumenter, att stimulera fri konkurrens genom motverkande av olika konkurrens- och handelshinder, att arbeta för en fungerande inre marknad och införandet av en gemensam europeisk valuta, att förlagsverksamhet, samt provtagnings- och forskningsverksamhet privatiseras och sköts oberoende från staten, att resterande myndighetsutövning förs över till , att tillsätta en lagkostnadskommission som utreder kostnaden för den konsumentpolitiska lagstiftningen, att prioritera reformeringen av EU:s jordbrukspolitik, att stimulera modeller för utomrättslig lösning av konsumenttvister, att all märkning av varor skall vara frivillig. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 som högprisland 5 4.1 Från den enskilde konsumenten till staten 5 5 Vem vinner på en omfattande konsumentlagstiftning? 5.1 Varför ifrågasätta systemet? 5.2 Vad kostar regeringens konsumentskydd? 5.3 Tullar och subventioner fördyrar ytterligare för konsumenterna 7 5.4 Onödig detaljstyrning av handeln 8 5.5 Centralstyrd konsumentrådgivning 8 6 En moderat konsumentpolitik 9 6.1 Mål och inriktning 9 6.2 Öka konsumenternas egna kunskaper 9 6.3 Prioritera konkurrens som konsumentpolitisk satsning 10 6.4 Slå ihop med 10 6.5 Slopa tullar och handelshinder 11 6.6 Utred kostnaderna för lagstiftningen 11 6.7 Produktsäkerhet även för offentliga tjänster 12 6.8 En genomtänkt modell för tvistlösning 12 6.9 Låt märkning av varor vara frivillig 13 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för och inriktning av konsumentpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentkunskap.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strukturförändringar i konkurrensfrämjande syfte. beslutar att avskaffa handelsändamålet i plan- och bygglagen.2 begär att regeringen lägger fram förslag till avyttring av förlags- och provtagningsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör läggas ned och dess myndighetsutövning överföras till Konkurrensverket.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frihandel.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformering av Europeiska gemenskapens gemensamma jordbrukspolitik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillsättning av en lagkostnadskommission som ser över konsumenternas kostnader för den konsumentpolitiska lagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra konsumentskyddet i konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen tillämpligt också för varor och tjänster producerade av den offentliga sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utomrättslig tvistlösning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om frivillig märkning av varor. 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. 2 Yrkande 4 hänvisat till BoU. 3 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till NU. 4 Yrkande 8 hänvisat till MJU. De svenska priserna på varor och tjänster är höga. I genomsnitt ligger den svenska prisnivån över EU-nivå och över OECD-nivå. En anledning är den svaga svenska valutan. Försämringen av penningvärdet som inträffat har medfört att importerade varor, halvfabrikat och råvaror har blivit avsevärt dyrare. Att prisnivån i på vissa varor är högre beror på en rad olika faktorer t.ex. höga lönekostnader, långa avstånd och olika kostnadsdrivande regleringar. En faktor som bidragit till de höga priserna i är våra höga skatter. All skatt måste i slutänden tas ut i högre priser på varor och tjänster. På detta sätt läggs till exempel inkomstskatt, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och energiskatter på priserna. För en svenskproducerad vara utgör nästan hälften av priset just skatt. Ytterligare en stark faktor som bidrar till att prisnivåerna för den svenske konsumenten är högre än det internationella genomsnittet är bristande konkurrens. De mest betydande prisskillnaderna mellan och Euro-området föreligger också på områden, som t.ex. bostäder, livsmedel och transporter, som kännetecknas av bristande konkurrens. Företagskoncentrationen i är också hög. Undersökningar från bland annat visar att det finns klara tecken på att det råder ett samband mellan koncentrationen i detalj- och partihandeln och prisnivån. Det finns betydande välfärdsvinster som kan realiseras om konkurrensen stärks och prisnivån därigenom faller. Fördjupade studier av detta samband är därför av stor vikt för inriktningen av den ekonomiska politiken, samt för de myndigheter som arbetar med att stärka konkurrensen och värna om konsumentintresset. 4.1 Från den enskilde konsumenten till staten Tron på den enskildes kapacitet och förmåga är grundbulten i ett öppet samhälle. En modern konsumentpolitik måste därför öka människors utrymme att själva fatta beslut om sin konsumtion och sin livsstil. Det är viktigt att alla ges möjligheter att hävda sin rätt i ett konkurrensutsatt näringsliv. Detta ställer krav på en fungerande marknadsekonomi utan överdrivna regleringar från staten. Regeringens konsumentpolitik kan till sina intentioner synas välmenande, men leder i riktning till mer av centralstyrning, mindre av konkurrens och högre priser. Genom att centralisera beslutsfattandet och stärka statsbidragsfinansierade organisationer överlåter man enskilda människors ansvar för köp och avtal av civilrättslig karaktär till staten eller dess institutioner. När man flyttar beslutanderätt och inflytande ifrån människorna till statliga organisationer skapar man en konstgjord konsumentmakt och varje enskild konsuments betydelse i beslutsfattandet minskar. 5 Vem vinner på en omfattande konsumentlagstiftning? 5.1 Varför ifrågasätta systemet? har tonläget skärpts i debatten om konsumentpolitik. Begreppet konsument är liktydigt med utsatt. Debatten förs ofta utifrån en skev syn på det kommersiella förhållandet. Så kallade värnlösa konsumenter ställs emot förment elaka näringsidkare som flankeras av en välbemannad juridisk stab. Sanningen är dock ofta en annan. De flesta svenska småföretag har ingen egen juridisk kompetens, utan får lägga mycket tid och arbete på att tränga igenom de lagar och förordningar statsmakten lägger på dem. Ångerveckor och informationsplaner läggs till köpeavtal, som den grundläggande principen pacta sunt servanda (avtal skall hållas, d.v.s. att kund och säljare skall stå för sin överenskommelse) faller i glömska. Många konsumenter är beredda att betala lite extra för hög kvalitet, säkerhet och extra god service. Anledningen till att det kostar extra är att handlaren måste ha fler anställda, högre beredskap och själv rensa ut allt som inte håller måttet. Ett exempel är de frivilliga garantierna, utöver själva konsumentköpsgarantin, som är möjliga att köpa vid införskaffande av elektronikvaror (televisionsapparater, mobiltelefoner etc.). Ett annat exempel är installationskostnader för nya, datarelaterade produkter. I erbjudandet om bredbandsuppkoppling erbjuds modem, med eller utan instruktioner, med telefonsupport, eller till och med möjligheten att få hembesök för komplett installation. Självfallet är det en prisskillnad på de olika alternativen. Problemet med regeringens konsumentlagstiftning är inte att varor och tjänster inte skall ha en acceptabel grundnivå, eller att oskäliga avtal inte skall kunna ogillas, utan att det inte kommer att gå att avstå ifrån att betala trygghetsförsäkringarna. En växande konsumentlagstiftning riskerar att höja priserna och stänga ute entreprenörer från konkurrensen. Steg för steg fördyras viktiga konsumtionsvaror. Och utbudet riskerar bli mindre när färre företag inte orkar konkurrera på grund av växande regelsystem. Bristande konkurrens stärker inte konsumentmakten tvärtom! 5.2 Vad kostar regeringens konsumentskydd? Risken är stor att priserna höjs och utbudet blir begränsat när politiker blandar samman sina egna intressen med konsumenternas. Den relevanta frågan är huruvida konsumenterna som grupp gynnas mer av att kunna ångra sig i två hela veckor efter ett köp på distans, som handlarens merkostnader gör att många konsumenter inte har råd att köpa varan? I en nyligen genomförd undersökning konstaterades att anpassningen av marknadsföring till konsumenter på Internet, och hänsynstagandet till de olika personuppgiftslagar som gäller i tio undersökta EU-länder, krävdes i jurist- och expertarvoden. Mängden av regler som skall anpassas till varje enskild medlemsstats konsumenter komplicerar handeln. har de ekonomiska möjligheterna att dra nytta av e-handelns fördelar eftersom regelverket är så komplicerat. Det är i första hand konsumenterna som drabbas av detta, eftersom de går miste om pressade priser, bättre service och högre kvalitet, som hade kunnat bli resultatet av en bredare e-handel och därigenom en sund konkurrens. Vad notan blir i slutänden är det ingen som vet . Vad vi vet är att den del av notan som hamnar på skattebetalarnas bord är för att driva och för . 5.3 Tullar och subventioner fördyrar ytterligare för konsumenterna Problemen med tullar kan illustreras genom olika metoder att mäta effektivitetsförluster. En undersökning från amerikanska visar att länder som har en genomsnittlig tullnivå på högst har en per capita-inkomst på . Detta jämförs med länder som har tullnivåer på eller mer, där per capita-inkomsten endast är . Tullmurar har en fördyrande effekt på konsumtionsvaror. Ett exempel på hur detta fungerar är priset på socker. EU föreslog att slopa tullarna på allt utom vapen till de 48 fattigaste länderna . Särintressen förmådde dock ministerrådet att förskjuta avregleringen . EU betalar nu per kilo socker till producenterna, medan världsmarknadspriset endast är per kilo (prisuppgift ). Detta innebär en fördyring för konsumenterna. Svenska konsumenter äter drygt socker per person och år. I en familj på fyra personer blir prisskillnaden 4 personer x x 40 (6,52,5) = . Till de extra kostnaderna måste också subventionerna av sockerproduktion läggas. Dessa subventioner betalas av skattemedel. Varje subvention av en vara måste alltså först betalas i skatt, för att sedan åter betalas i form av ett högre pris för konsumenten. De stora vinnarna är producenterna, medan konsumenterna förlorar. EU:s jordbrukspolitik (CAP), med tullar, bidrag och exportsubventioner, kostar EU-medborgarna . En svensk tvåbarnsfamilj skulle spara om EU:s jordbruksprotektionism avskaffades. Motsvarande siffra när det gäller textilprotektionismen uppges vara . Tullar och protektionistisk politik slår också hårt mot de fattigaste länderna i världen, CAP hindrar från att exportera fritt till EU och leder till uteblivna inkomster för dessa länder med . Detta motsvarar av all u-hjälp. 5.4 Onödig detaljstyrning av handeln har detaljhandeln successivt flyttats ut till städernas ytterområden. Anledningen har varit bostadsbyggandets planering, krav på framkomlighet, markpriser samt parkeringsmöjligheter. Detta har kommit konsumenterna till godo genom konkurrens, breddat utbud och sänkta priser. Den nuvarande regleringen av handelsetableringar i kommunernas detaljplaner leder till försämrad konkurrens. Under den borgerliga regeringen ändrades lagstiftningen så att det inte längre var möjligt att reglera handelsändamålet genom att särskilja partihandel och detaljhandel. Kommunerna skulle i sin planering kunna ta hänsyn till näringsfrihet och främjandet av en effektiv konkurrens. Det är också så att prisnivån har fallit i de områden där fler lågprisbutiker givits möjligheter att etablera sig. har det emellertid förekommit fall där och länsstyrelser underkänt detaljplaner antagna av kommunfullmäktige genom att säga nej till etablering av stormarknader. Ett exempel är den tyska lågpriskedjan som sökt tillstånd för etablering i ett antal kommuner. Avslagen har motiverats med hänvisning till försörjda och underförsörjda bostadsområden, trafiksäkerhet eller miljöskäl. I en kommun agerar en nykterhetsorganisation mot en etablering, eftersom man fruktar att lågpriskedjan skall verka för ett slopat svenskt alkoholmonopol. Detta ligger inte i konsumenternas intresse. Det är en angelägenhet att bestämma hur den egna marken skall disponeras, varför det är rimligt att besluten fattas av kommunen, som är bäst skickad att bedöma och avgöra sådana frågor. Länsstyrelser och bör dock endast kunna upphäva planer när dessa strider mot uttalade riksintressen. Konsumenternas intresse av konkurrens och pressade priser torde väga tyngst. De lagstadgade möjligheterna att i en detaljplan styra handelsändamålet bör tas bort, eftersom det strider mot konsumenternas intresse av sund konkurrens och lägre priser. Den privata tjänstesektorn spänner över ett brett spektrum av olika branscher, sysselsätter cirka 1 639 000 svenskar och innehåller allt ifrån vård till detaljhandel och IT. Därmed utgör sektorn en betydande del av den svenska ekonomin. Den nya ekonomin handlar i själva verket om den nu snabbt pågående omvandlingen av ekonomin till ett tjänstesamhälle, där allt fler löntagare får sin utkomst från en expanderande tjänstesektor. Den privata tjänstesektorn måste naturligtvis ges förutsättningar att vara konkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Det kräver ett bra klimat för arbete och företagande, sunda lagar och regler, anständiga skattenivåer etc. Det kräver också att stat och kommun inte snedvrider konkurrensen genom att syssla med annat än kärnverksamhet. I vårt högutvecklade samhälle finns det behov för konsumenter att söka vägledning hos specialister. Komplicerade transaktioner som husköp, försäkringsplaceringar etc. har skapat ett gott utbud av duktiga mäklare. Verksamheterna är också kringgärdade av lagstiftning som syftar till att kontrollera och kvalitetssäkra. Det finns också privata organisationer som bevakar konsumenternas intressen. Två exempel som finns att tillgå kostnadsfritt på Internet är Consumer Intelligence och Spara Pengar. Offentligt finansierade konsumentrådgivare är inte det bästa sättet att använda skattebetalarnas pengar, eller att stärka konsumenternas intressen. Uppkomna problem och missförstånd torde i de allra flesta fall kunna hanteras av representanter för ortens handel och konsumentföreträdare, det vill säga frivilliga organisationer. 6 En moderat konsumentpolitik 6.1 Mål och inriktning Genom en konsumentpolitik som öppnar för mer av konkurrens och ett bredare utbud stärker vi konsumentens makt, intressen och valmöjligheter. Det är den enskilda medborgaren som ska få göra sitt val, och tryggt kunna förlita sig på sin egen kunskap, rimliga lagar och en lyhörd marknad som stöd. De praktiska konsekvenserna av detta synsätt är att konsumentpolitiken i sin helhet på olika sätt måste decentraliseras. Vi visar nedan hur vi anser att det bör gå till. 6.2 Öka konsumenternas egna kunskaper Kunskap ger trygga konsumenter som känner att de har ett verkligt inflytande över sin vardagliga konsumtion. Att ge barn och ungdomar ökade kunskaper i grundläggande konsumentkunskap och privatekonomi är den bästa konsumentsatsningen. Av de undersökningar som den konsumentpolitiska kommittén företagit framgick det att konsumentfrågorna har en otydlig roll i skolan och att den gränsöverskridande karaktären ofta medför att området inte prioriteras i undervisningen. En studie angående överskuldsättning och skuldsanering har pekat på att det finns en omedvetenhet både i samhället och bland överskuldsatta hushåll om betydelsen av hushållsplanering och budgetering. Studien visade också att skolans ansvar för dessa kunskapsområden inte är tydlig och att ämnet inte prioriteras. Skolungdomar bör därför ges möjlighet att lära sig privatekonomi på ett konkret och praktiskt sätt i . Privatekonomi och grundläggande konsumentskydd bör också vara ett möjligt tillvalsämne på gymnasiet. Kunskap är makt. Konsumentvägledarnas kunskap bygger på databaser. Dessa bör öppnas för allmänheten så att informationen blir lättillgänglig. I världens IT-tätaste land är folk lika kloka och lika duktiga att ta fram information som någon vägledare. För dem som inte har dator hemma kan man tillhandahålla datorer på bibliotek och utbilda någon att hjälpa den som är ovan att använda den nya tekniken. 6.3 Prioritera konkurrens som konsumentpolitisk satsning Konkurrensen på den svenska marknaden skall öka genom att nya företag etablerar sig och konkurrenshinder tas bort. Den inre marknaden skall stimuleras och euron skall införas. Fasta spelregler och konkurrens på lika villkor är viktiga förutsättningar för att marknadsekonomin skall fungera. I marknadsekonomins natur ligger att gamla lösningar ständigt får vika för nya som är bättre ägnade att tillfredsställa konsumenternas varierande krav. Konkurrens är den bästa garantin för att konsumenter skall få så bra varor och tjänster som möjligt, till rimliga priser. Det är också av avgörande betydelse för den internationella styrkan hos svenskt näringsliv att konkurrensen upprätthålls på hemmamarknaden. Moderat konsumentpolitik syftar till att öka den konkurrensutsatta sektorn, vidga området för privat näringsverksamhet, att avveckla offentliga monopol och minska offentligt ägande i näringsverksamhet. Det krävs också systemförändringar i form av skattesänkningar och fler avregleringar för att stimulera marknaden. Med ett stort och brett utbud ges konsumenterna möjlighet att göra egna val; att välja och att välja bort. Den europeiska inre marknaden är gynnsam för svenska konsumenter eftersom den skapar ett större utbud av varor och tjänster. Att införa euron skulle underlätta för konsumenterna på ett antal sätt; dels slipper man växlingsavgifter samt förluster vid förändrade växelkurser, dels ökar konkurrensen mellan detaljhandeln i olika medlemsstater, eftersom prisskillnaderna blir uppenbara då priser anges i samma valuta. Detta sätter press på de länder som har höga priser däribland . Handelsändamålet i bör tas bort för att främja konkurrensen. Etablering av detaljhandel bör styras av konsumenternas efterfrågan och företagsekonomiska överväganden, i enlighet med av kommunfullmäktige beslutade detaljplaner. Kommunen har möjlighet att underlätta etablering av detaljhandel i stadskärnan bland annat genom att främja framkomlighet och parkering. 6.4 Slå ihop med uppgifter är alltför omfattande och leder dessutom till splittring av verksamheten. Verkets myndighetsuppgifter bör skiljas från verkets övriga uppgifter, i syfte att effektivisera verksamheten. myndighetsfunktion bör begränsas till det rent produktkontrollerande samt tillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningens efterlevnad. Den myndighetsfunktionen kan med fördel utföras av . förlagsverksamhet med bokutgivning och publikation av , samt provtagningsverksamhet, bör avyttras. Svenska konsumenter som kan ställa krav på producenter, handlare och andra aktörer, inklusive den offentliga sektorns serviceorgan, genom att agera gemensamt. En sådan utveckling förutsätter att samverkan i organisationer tillåts byggas upp nedifrån. Ett allomfattande statligt ansvarstagande leder till passivitet och skapar en dyr och oftast otymplig byråkrati som ligger efter utvecklingen på det område den är satt att verka inom. För att konsumentsammanslutningar av olika slag skall kunna bildas, växa och ta på sig större uppgifter måste den offentliga insatsen gradvis tonas ned. Bara på detta sätt kan frivilliga och oberoende konsumentrörelser, som utgår från den enskildes behov och intressen, få fotfäste i . 6.5 Slopa tullar och handelshinder Frihandeln måste fungera och reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik måste prioriteras. Tullhindren skall avskaffas, så att konsumenter inte behöver betala överpriser på grund av protektionism. En fullständig frihandel innebär också att medborgarna i de fattigaste länderna i världen kan förändra och förbättra sina livsvillkor genom att kunna exportera fritt. Den europeiska jordbrukspolitiken (CAP) skall avregleras. Systemet introducerades för att försäkra befolkning om livsmedelstillgång, då en övertro på statens roll för medborgarna florerade. CAP har dessvärre visat sig vara kontraproduktivt, genom att priserna på livsmedel för konsumenter har blivit onödigt höga. Målet måste vara att integrera den europeiska jordbrukspolitiken med världsmarknaden. Detta skulle leda till en stabilisering av världsmarknadspriset samt lägre priser och ett mer konsumentinriktat utbud i . 6.6 Utred kostnaderna för lagstiftningen Det är hög tid att göra en ny översyn av den konsumentpolitiska lagstiftningen i . Många lagar om produktsäkerhet, producentens ansvar och konsumentens skydd är kloka, bra och angelägna. har regelmassan vuxit betänkligt och lagarna gör det svårare för mindre konkurrenter att utmana etablerade aktörer. Vi vet att tvingande lagar alltid har ett pris som allmänheten i slutändan får betala. Vad summan hamnar på är oklart och därför borde en statlig lagkostnadskommission tillsättas som räknar på konsumentlagstiftningens kostnader för konsumenten och ser över behovet av lagstiftningen. 6.7 Produktsäkerhet även för offentliga tjänster Vi konstaterar att många av de tjänster som betyder allra mest för många medborgare är offentligt producerade eller offentligt styrda. är konsumentmakten svagare på dessa områden. I syfte att stärka konsumenternas ställning inom den offentligt finansierade sektorn måste en översyn göras av lagstiftningen för att så långt som möjligt ge bland annat konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin. För konsumenterna innebär nuvarande lagstiftning påtagliga nackdelar beträffande möjligheterna att överblicka regelverken. Dessutom föreligger risken att vissa tjänster faller utanför produktsäkerhetsskyddet. Därför finns den stora fördelen med att utvidga produktsäkerhetslagen till att omfatta även tjänster som erbjuds i offentlig verksamhet. Lagstiftningen skulle därigenom bättre fungera som en bred garanti och därmed förstärka konsumentskyddet. är till exempel produktsäkerhetslagstiftningens nuvarande utformning inte konkurrensneutral.