mot · GR02N248 · 2003-10-07 00:00:00 — Informations- och kommunikationstekniken (IT) är väl spridd i näringslivet och har stor betydelse för företagsklimatet. Den s.k. IT-bubblan har spruckit, men informations- och kommunikationstekniken börjar nu ge tydliga utslag i produktivitetsökningen. Undersökningar gjorda i framförallt visar att tillväxten ökar snabbt, och en icke försumbar del av tillväxten sker tack vare utvecklingen på IT-området. Produktivitetsökningen sker inte bara i IT-industrin, utan huvudsakligen i övrig industri som med hjälp av tekniken förmår förändra organisation, produktion och leverans av varor och tjänster. I den stora europeiska undersökning som det av finansierade projektet genomfört framstår att mer än hälften av de europeiska företagen nu sysslar med e-handel i någon omfattning. av företagen anger att e-handel är en betydande del av deras näringsverksamhet. Siffran kan tyckas liten, men utvecklingen på området är explosiv och förändringstakten snabb. Vår principiella inställning är att särregler på IT-området i så stor utsträckning som möjligt bör undvikas. Däremot kan lagstiftningen på vissa områden behöva anpassas till den nya tekniken. I allmänhet kan redan existerande lagstiftning tillämpas. Staten bör stödja forskning och utveckling inom IT-området, men bör på detta område, liksom i övrigt, avstå från att bedriva aktiv industripolitik. Det är angeläget att den svenska rättsordningen respekteras och att nya regler på IT-området integreras i existerande lagstiftning. I många fall har nya lagar skapats på IT-området. Inflationen i rättsregler ger intrycket att det rör sig om en ny typ av rättsområde som växer fram. IT skall givetvis behandlas som andra samhälleliga fenomen och integreras i rättsordningens redan etablerade systematik. Många av de regler i distansavtalslagen som rör elektronisk handel skulle till exempel kunna integreras i marknadsföringslagen, eller i andra redan existerande lagar. Den snabba tekniska utvecklingen gör också att speciallagstiftning på IT-området riskerar att snabbt bli obsolet. ger lagstiftningen på IT-området upphov till betydande merkostnader, utan att klar nytta kan visas. Nationell lagstiftning är ofta opraktisk på IT-området, och det är viktigt att skapa europeiska och internationella regler. Nationella lagar som inte visar tydlig nytta bör därför avskaffas. Lagen om elekroniska anslagstavlor är ett tydligt exempel på en lag som borde upphävas, och de regler som finns däri som kan behövas bör integreras i den växande mängden andra IT-lagar. I många av de europeiska direktiv som införs på IT-området finns utrymme för skillnader i lagstiftning mellan medlemsländerna. Det är viktigt att implementera direktiven på ett sätt som låter marknaden hitta en egen balans, och inte införa krångligare eller mer restriktiv lagstiftning än direktiven kräver. Ett exempel är reglerna om elektronisk fakturering där det är centralt att välja en säkerhetsnivå som gör det möjligt för näringslivet att ta fram lösningar som maximerar flexibilitet, säkerhet och användbarhet på ett klokt sätt. Distansavtalslagen, som införts för att implementera EU:s direktiv om distanshandel, är dåligt utformad, och skulle kunna förbättras utan att komma i konflikt med direktivet. Lagen orsakar betydande merkostnader för e-handelsföretag, t.ex. genom krav på att kunderna gratis ska kunna returnera varor, och genom att företagen inte tillåts ta en avgift för outlösta försändelser. Det är uppenbart orimligt att e-handel likställs med telefon- eller dörrförsäljning. 5.5.3 En e-förvaltning för företagen En stor del av ekonomin i utgörs av affärer mellan offentlig sektor och näringslivet. Det är därför viktigt att offentligt sektor inte halkar efter i införandet av den nya tekniken, och att politiken ställer tydliga krav på den pågående moderniseringsprocessen. Mål för offentlig sektors utveckling av elektronisk upphandling och företagsservice via elektronisk kommunikation måste sättas upp. Det är centralt att inte förfuska den strukturomvandling som offentlig sektor med hjälp av IT nu måste genomgå, och att tillse att moderniseringen också blir en effektivisering. Företagens intressen måste tillgodoses i denna process, och samverkan med företagen inom ramen för den s.k. e-delegationen är viktig. Det är viktigt att undvika att nya monpolstrukturer uppstår och att nya statliga lösningar byggs för den s.k. 24-timmarsmyndigheten. Här måste utvecklingen ske på ett näringslivsnära sätt. En del av detta är att förenkla för företagen. Det måste vara möjligt att deklarera, redovisa årsredovisningar, kommunicera med myndigheter och andra offentliga aktörer elektroniskt. Sådana formkrav som förhindrar elektronisk kommunikation måste undanröjas i möjligaste mån, och så snabbt som möjligt. Ett viktigt led i detta är att öka den offentliga e-handeln. Här finns oanade möjligheter att förvandla till ett föregångarland i IT-hänseende för företagen. Om den offentliga upphandlingen i ökad utsträckning kunde utföras elektroniskt skulle det spara pengar för företagen och dessutom öka rättssäkerheten och transparensen i upphandlingsprocessen, eftersom nya möjligheter till granskning, statistik och översyn öppnar sig. 5.5.4 Elektroniska signaturer och slopade formkrav På några områden behöver existerande lagstiftning anpassas eller förtydligas för att främja IT-utvecklingen. Ett viktigt exempel är elektroniska signaturer. Den s.k. formelutredningen (Ds 2003:29) drar slutsatsen att formkrav som ställs i lagar och förordningar i många fall omöjliggör användandet av elektroniska signaturer. Alla skriftlighetskrav bör ses över och i största möjliga utsträckning utmönstras ur lagstiftningen. 5.5.5 IT-säkerhet och brottsbekämpning Företagens kanske största problem just nu är bristen på säkerhet på Internet. De ökande virusattackerna, datorintrång och rena olyckshändelser innebär betydande ekonomiska avbräck för många av företagen. Här krävs agerande både inom EU och internationellt för att öka säkerheten på Internet. Ett led i sådant agerande vore att naturligt lokalisera det s.k. () till . Att ge en ledande ställning på IT-säkerhetens område skulle skapa ett attraktivt klimat för företag som lider stora förluster på grund av brister i IT-säkerheten, och dessutom skapa nya affärsmöjligheter i . IT-brottsligheten består av ett stort antal olika fenomen. Allt ifrån spam som brusar ned våra brevlådor till rena bedrägerier och olaga dataintrång. Här behövs oftast inga nya lagar, utan istället mer resurser och kunskap om hur man bekämpar denna typ av brottslighet . att polisens särskilda ansträngningar för att stoppa IT-brottslighet bör ges utökade medel och utbildning, teknik och resurser till att bekämpa IT-brottsligheten på bred front att särskild statistik, anonym, bör samlas in om näringslivets problem med olaga dataintrång och virus under det arbete med IT-säkerhet som PTS bedriver att särskild beredskap bör utvecklas för alla samhällscentrala tjänster och produkter i IT-sektorn att bör få möjlighet att driva fall i domstol mot bedragare och andra IT-brottslingar på samma sätt som amerikanska konsumentskyddsmyndigheter att bör få möjlighet att sätta upp så kallade varningswebbplatser som imiterar bedrägerier och på det sättet utbildar och upplyser individer om hur lätt det är att bli lurad på nätet att det blir olagligt att ta över Internetanvändares modem på det sätt som skett i ett flertal fall i (s.k. modem hijacking) att får i uppdrag att konstruera en enskild databas för opt-out så att företagen vet vad som gäller. är det osäkert hur många databaser som en företagare måste kontrollera innan hon kommunicerar med sina kunder. 5.5.6 Reformera upphovsrätten! Upphovsrätten måste stärkas i informationssamhället. Piratkopiering innebär att vissa människor snyltar på andra. Människor som köper CD-skivor, filmer, dekoder till satellit- eller kabelprogram och datorprogram på lagligt vis finansierar utvecklingskostnaderna för dessa produkter. Den som säljer eller köper piratkopior eller en piratdekoder åker snålskjuts. Piratkopiering minskar företagens utrymme för produktutveckling och tar ifrån artister, filmskapare och andra kulturutövare avkastningen av deras verk. Upphovsrätten är därför viktig för att skydda konsumenternas intressen. För skyddet av upphovsrätten måste dock betoningen läggas på utvecklingen av ny teknik för att övervaka rättighetsinnehavarnas egendom. Schablonbeskattning av datorägare, mobiltelefonföretag och andra kan inte accepteras. Kassettavgifter och liknande är inget annat än illa förklädda skatter. Dessutom är det osäkert om de kommer rättighetsinnehavarna till godo. Därför bör utrymme ges för utvecklingen av teknik för som kassettavgifter på datorer, mobiltelefoner och annan utrustning inte införs i och med den nya upphovsrättsreformen. Det är också viktigt att integritetsaspekterna beaktas vid tillämpningen av upphovsrätten, och att sanktioner står i proportion till de förseelser det är fråga om. Det finns exempel från där bl.a. en 12-årig skolflicka stämts för att ha laddat ned musik med hjälp av fildelningsprogrammet Kazaa. Det är viktigt att såväl lagstiftningen som tillämpningen av densamma undviker denna typ av bisarra konsekvenser. En för sträng lagstiftning mot piratkopiering skulle skapa en ny sorts ungdomsbrottslighet, snarare än att lösa upphovsrättsproblemet. Lagstiftningen måste bygga på en avvägning mellan de motstående intressen som är involverade och på proportionalitet mellan problemets omfattning och de åtgärder som vidtas. 5.5.7 Öppnandet av den europeiska processen Mycket av den lagstiftning som kommer att påverka företagen bereds och beslutas inom EU. Det är i sin ordning, men det svenska bidraget till denna process måste stärkas. De europeiska lagstiftningsprodukterna på IT-området har genomgående varit problematiska. Personuppgiftslagen, lagen om elektroniska signaturer och distansavtalslagen innehåller samtliga regler som innebär betydande administrativt besvär för svenska företag, utan motsvarande nytta. Särskilt de informationsplikter som blivit populära har i olika sammanhang inneburit att regler som uppfattas som löjeväckande, och därmed urholkar lagstiftningens legitimitet bland företagarna, genomdrivits på europeisk nivå. har rika erfarenheter av den nya tekniken som bättre måste tas tillvara och föras fram i det europeiska arbetet för IT-området. 5.5.8 Självreglering och Internet Avslutningsvis är det centralt att låta Internet fortsätta att växa på ett sätt som uppmuntrar innovation, entreprenörskap och nyskapande. Ett slående exempel på politisk klåfingrighet är det utredningsförslag som föreslår att PTS ska överta administrationen av .se-domänerna, som sköts genom självreglering av , via . Statens roll bör minimeras, och statliga ingripanden bör endast införas om det är särskilt påkallat och tydliga effekter kan garanteras.