mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat centralstyrningen och försämrat kvaliteten genom den ensidiga satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 3.7 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan 3.5 Åtta förlorade år för företagandet Antalet företagare har minskat med 29 000 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. har bland den lägsta andelen nyföretagare bland . Inte en enda egentlig regelförenkling har Socialdemokraterna presenterat, trots utredande i s.k. Simplexgrupp. vet vi att nyföretagandet minskat och antalet konkurser ökat . Antalet aktiebolag har minskat . Enligt () minskade antalet sysselsatta i de nystartade företagen med . uppgick antalet anställda i företag i konkurs till 14 029 personer, en ökning jämfört med . Diagram 3.8 Antal egna företagare Anm.: redovisas genomsnittet för Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna 3.6 Åtta förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har medvetet skurits ner med ca 2 000 , från 18 162 till 16 2002. Det motsvarar en minskning med . Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt 20 poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskats med ca 1 100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 3.9 Antal anställda poliser 3.7 Åtta förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Först och främst innebär arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl ett mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas hårt, och ett betydande produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett misslyckande av stora mått att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension olyckstalet har ökat med och uppgår till ca . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men väntas bli och ligga kring även enligt budgetpropositionen. Den tidigare minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner och av att arbetslösa flyttats till andra kolumner i statistiken. är det drygt 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning och förtidspension (aktivitets- och sjukersättning). Därtill ska läggas de ca 240 000 öppet arbetslösa, de ca 75 000 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de 231 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl. Enligt Socialdemokraternas prognoser i budgetpropositionen kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till prognosperiodens slut . Se även kapitel 4 angående detta. Enbart för perioden 19972003 är den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar kostnaden barnbidragsutbetalningar. Diagram 3.10 Olyckstalet 19942003. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: Prop. 2003/04:1 utgiftsområde 10 och 13 och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995 4.1 Socialdemokraterna når inget av fem uppsatta mål Socialdemokraterna har satt upp ett antal mätbara mål inom viktiga politikområden och för budgetpolitiken. Det gäller målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, målet om ökad reguljär sysselsättning, målet för öppen arbetslöshet, för ohälsa och för antalet socialbidragstagare. Målen är tidsmässigt bestämda till vissa årtal. Socialdemokraterna kommer med stor sannolikhet inte att nå ett enda av dessa fem mål. Förklaringen till detta misslyckande är att målen inte följts av verkningsfulla åtgärder för att de ska kunna uppfyllas. 4.1.1 Målet för finansiellt sparande kräver budgetförstärkningar för att uppnås Målet för det finansiella sparandet i offentlig sektor är av BNP över en konjunkturcykel. Det finansiella sparandet, som det har mätts enligt nationalräkenskaperna, beräknas enligt regeringen bara bli 2004. Den socialdemokratiska regeringen har valt att i stället fokusera på det periodiserade finansiella sparandet. Det beräknas bli av BNP och . Det relativt svaga finansiella sparandet i offentlig sektor (oavsett redovisningsmått) kan delvis förklaras av den svaga konjunkturen. Mer anmärkningsvärt är därför att sparandet långsiktigt underskrider även sedan det justerats för den nuvarande konjunktursvackan. Det s.k. strukturella sparandet väntas inte uppnå . Detta innebär i klartext att målet om 2 procents överskott i princip har frångåtts under den innevarande mandatperioden. Det strukturella sparandet där konjunktur- och engångseffekter räknas bort ska ju, givet överskottsmålet, uppgå till . Genomsnittet för det finansiella sparandet ligger, oavsett mått, under Socialdemokraternas mål på . Även om det finansiella sparandet mäts när målet infördes, uppgår det periodiserade finansiella sparandet enbart till . Tabell 4.1 Den offentliga sektorns finanser 20022006. Även det strukturella sparandet i obalans Finansiellt sparande med periodiserad redovisning Strukturellt sparande (justerat för konjunkturläge) Man kan också notera att samtliga andra nordiska länder har starkare offentliga finanser än . Jämfört med EU-snittet framstår dock de svenska offentliga finanserna som relativt goda, mycket tack vare det reformerade pensionssystemet där även privata pensionsavsättningar till premiepensionen räknas in. Om dessa pengar inte räknades med skulle det svenska finansiella sparandet också vara negativt 2003 och 2004. Tabell 4.2 Offentligt finansiellt sparande i och EU 20022004 -2,0 -2,3 -2,2 Källor: och budgetpropositionen 4.1.2 Sysselsättningsmålet uppnås inte ens Socialdemokraternas mål är att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatt . Som reguljärt sysselsatt räknas inte de personer som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. var ungefär 4,09 miljoner personer i denna åldersgrupp reguljärt sysselsatta, vilket motsvarar en sysselsättningsgrad på . bedöms sysselsättningsgraden minska till . Denna andel kommer att minska ytterligare , enligt beräkningarna i budgetpropositionen till . Det saknas ca 150 000 reguljärt sysselsatta för att målet ska nås . Detta är en försämring jämfört med bedömningarna i vårpropositionen. I budgetpropositionen redovisas också en översiktlig långsiktskalkyl som sträcker sig ända . Den bygger i stora drag på den förväntade befolkningsutvecklingen och oförändrad sysselsättningsgrad bland olika grupper i befolkningen efter 2006. En mer optimistisk beräkning görs också av effekten av en antagen förbättrad integration av utrikesfödda på den svenska arbetsmarknaden. Inte ens i denna mer optimistiska långsiktskalkyl nås sysselsättningsmålet . Det faller i stället ner av arbetskraften. I baskalkylen faller den reguljära sysselsättningsgraden till . Även om många invändningar kan riktas mot antaganden i denna typ av långsiktiga kalkyler måste man, tills något annat har framkommit, förutsätta att de är gjorda efter bästa förmåga av personer vars yrke innebär en för landet unik specialisering på just denna typ av beräkningar. Snarare ligger det i farans riktning att även dessa kalkyler är optimistiska. Både de kortsiktiga bedömningarna fram och de mer långsiktiga kalkylerna visar alltså med all tydlighet att den nuvarande socialdemokratiska politiken inte duger. En ökad sysselsättning (fler arbetade timmar) är helt avgörande för den framtida välfärdsutvecklingen. Det är hög tid för en kursändring där kraftfulla åtgärder vidtas för att öka drivkrafterna för arbete och företagande. Diagram 4.1 Reguljär sysselsättningsgrad 19932050 I procent av befolkningen i åldern 2064 år Källor: och budgetpropositionen , bilaga 2 4.1.3 Arbetslösheten ökar ; målet om högst 4 procents arbetslöshet uppnås inte var 241 000 personer öppet arbetslösa enligt SCB. Det motsvarar av arbetskraften. Arbetslösheten bedöms stiga successivt , framför allt beroende på att sysselsättningen minskar men också på grund av att färre personer beräknas delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För helåren 2003 och 2004 bedöms den öppna arbetslösheten enligt budgetpropositionen uppgå till . Även detta är en försämring jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Detta betyder att Socialdemokraternas mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och därefter full sysselsättning inte på långa vägar är uppfyllt, trots en rad manipulationer av statistiken (t.ex. fler i kunskapslyft). Diagram 4.2 Öppen arbetslöshet Källa: och budgetpropositionen och Socialdemokraternas prognos för 20032006 Även för den öppna arbetslösheten finns en långsiktskalkyl i budgetpropositionen som bygger på de antaganden som kortfattat redovisas i avsnitt 4.1.2 ovan. Vid ett oförändrat beteende väntas den öppna arbetslösheten inte komma lägre än till . Vid ett antagande om en mer positiv integration på arbetsmarknaden stannar den öppna arbetslösheten på av arbetskraften . Med samma reservation gällande kalkylerna som i avsnittet ovan torde det ändå vara svårt att hitta ett mer kraftfullt underkännande av den förda socialdemokratiska politiken. 4.1.4 Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder Socialdemokraterna har satt som mål att ohälsan ska halveras till 2008. Målet innebär konkret att antalet nettodagar med sjuklön eller sjukpenning ska halveras . Även karensdagen inkluderas i beräkningen. ska antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (som tidigare kallades förtidspension) i snitt 20032007 vara lägre än 2002. Ökningen av antalet nettodagar med sjukpenning har avtagit och vändes till en minskning, vilket delvis beror på en förskjutning från heltids- till deltidssjukskrivningar. Kostnaderna för sjukskrivningarna, som beror både på antalet sjukskrivna och på deras ersättningsnivå, ökar dock något och planar ut enligt regeringens beräkningar. Enligt budgetunderlag för 20042006 kommer dock såväl nivån på kostnaderna som kostnadsökningen för sjukpenningen att vara högre än i regeringens beräkningar. Målet om halverad ohälsa är ambitiöst och kommer som bl.a. framfört (remissyttrande (Dnr 6-1-03) till promemorian Ds 2002:63) att kräva förändrade incitament för såväl arbetsgivarna, läkarna som de försäkrade för att målet ska kunna uppnås. Det förefaller inte troligt att de åtgärder som presenterats kommer att kunna ge den önskade utvecklingen. Diagram 4.3 Ersatta sjukpenningdagar Miljoner dagar (netto) 4.1.5 Målet om halverat antal socialbidragstagare nås inte vårproposition föreslog regeringen ett mål om att halvera antalet socialbidragstagare och beslutade i enlighet med förslaget. Målet är formulerat så att det är antalet helårsekvivalenter som ska halveras. En helårsekvivalent motsvarar en individ som får fullt socialbidrag (exempelvis bildar två personer med socialbidrag vardera tillsammans en helårsekvivalent). Antalet socialbidragstagare är starkt korrelerat med arbetsmarknadsläget. minskade antalet helårsekvivalenter från 115 000 till 92 000. minskade den öppna arbetslösheten från . För att uppnå målet om halverade socialbidrag 2004 krävs en ytterligare minskning med minst 38 000 helårsekvivalenter. Den vikande sysselsättningen och minskande arbetsmarknadspolitiska åtgärder bedöms enligt innebära att målet om halverade socialbidrag inte uppnås om inte åtgärder vidtas. Det skulle mot denna bakgrund, och mot bakgrund av 4-procentsmålet för den öppna arbetslösheten, inte vara förvånande om Socialdemokraterna lät antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder öka igen framöver. Diagram 4.4 Socialbidragstagare: helårsekvivalenter 4.2 Tillväxtpolitik var god dröj långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Det framgår tydligt av regeringens budgetproposition . Den långsiktiga BNP-tillväxten bedöms även vid en ökad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda medborgare uppgå till i genomsnitt . BNP per capita växer långsammare, med i genomsnitt. Det framgår av bilaga 2 i budgetpropositionen som är framtagen av experter. Trots detta finns inga verkningsfulla åtgärder för ökad långsiktig tillväxt. Socialdemokraternas näringslivsprogram är ytterst magert. Det mesta är en beskrivning av att tidigare låga ambitionsnivå består: Småföretagsdelegationen presenterade sina första förslag 1997. I årets budgetproposition har Socialdemokraterna fortfarande inte kommit längre än att näringslivets organisationer inbjuds att delta i arbetet med att utforma en metod för att mäta den administrativa bördan för företagen. Detta trots att det finns välutvecklade metoder att mäta den administrativa regelbördan som bl.a. använder. Icke-förslag presenteras i åtgärdslistan. Socialdemokraterna konstaterar att ekonomi är starkt beroende av exportindustrin och utländska direktinvesteringar. Slutsatsen blir:Utrikesförvaltningen har även i fortsättningen i uppgift att prioritera främjandet av svenska ekonomiska intressen i utlandet. Socialdemokraternas dokumenterade ovilja och oförmåga att ens diskutera tillväxtpolitik avspeglar sig i de dystra långsiktskalkylerna. Socialdemokraterna ägnar sig i stället åt att bortförklara tillväxtproblem med svagheter i omvärldens ekonomier. När å andra sidan omvärldskonjunkturen är god bortförklaras problemen med att tillväxten () är god. Socialdemokraterna blandar således medvetet ihop tillväxtpolitik med de svängningar i BNP som konjunkturen åstadkommer. Men tillväxtpolitik handlar om att förändra ekonomins långsiktiga, trendmässiga, tillväxttakt och produktionsförmåga oavsett konjunktur. Det är i huvudsak problem på detta område som lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. vill därför koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt, och som oavsett konjunkturläge kan öka potentiella tillväxt. Den internationella konjunkturen har givetvis på kort sikt betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska tillväxten i påverkas framför allt av konjunkturen i och . Det gäller särskilt på kort sikt. Men vad kan regering och riksdag göra åt den? I bästa fall går det att i någon mån parera de ekonomiska svängningar som beror på förändringar i omvärlden. Vår uppfattning om den internationella konjunkturen sammanfaller i stort med regeringens. Men med den av Socialdemokraterna presenterade politiken ser vi i alla händelser ingen möjlighet att på allvar ska kunna börja återhämta det tapp i välståndsligan som fortgått allt . Det krävs strukturella reformer och ett närings- och tillväxtvänligare politiskt klimat för att så skall ske. Den inriktning som har att ta ställning till i budgetpropositionen ger inte mycket hopp om att den fortsatta relativa eftersläpningen skall brytas och förbytas i en återhämtning. Som bäst kan det bli fråga om att inte halka efter ytterligare. Att propositionen saknar en djupgående diskussion om tillväxtbefrämjande åtgärder är den största men långt ifrån den enda bristen i statsbudgeten . Bland akuta problem framstår de galopperande utgiftsökningarna för sjukpenning och förtidspensioner som särskilt alarmerande. Socialdemokraterna har uppmärksammat krisen och möter den med helhjärtade förhoppningar men som bäst bara med halvhjärtade insatser. 4.2.1 För 20:e gången uteblir tillväxtåtgärderna Årets budgetproposition har det gemensamt med samtliga 19 budget-, vår-, sysselsättnings- eller s.k. tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , att konkreta tillväxtförslag saknas eller får sökas i någon kommande proposition. Även föreliggande proposition saknar en diskussion i den fråga som är helt avgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att Simplexförordningen inte efterlevts varken av myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete är det endast 8 som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande diagram som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 4.5 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Tyvärr har Socialdemokraterna, som tidigare framhållits, inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl a gör att kommuner och landsting, även under högkonjunktur och trots världens högsta skatter, lider av svår resursbrist. Men Socialdemokraterna är bestämda. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste och för den lilla grupp av alla dem som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Socialdemokraterna har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina aktieinnehav. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Det är i längden ohållbart för ett samhälle att bestraffa idoga och skötsamma medborgare. Resultatet blir att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Socialdemokraterna har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige. På detta område är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. 4.3 Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas med socialdemokratisk regering Valet 1998 gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och har av tradition varit negativa till ekonomisk tillväxt. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer. Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna nio åren sedan Socialdemokraterna kom till regeringsmakten har tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. val inrättades förvisso ett tillväxtdepartement. Några propositioner som i grunden kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har dock ännu inte synts till. och inflytande över regeringspolitiken har ytterligare ökat osäkerheten om Socialdemokraternas kurs. dåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång 19982000 som av Socialdemokraterna och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Av diagram 4.6 nedan framgår att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . har haft en mycket god tillväxtutveckling och tagit igen jämfört med genomsnitt. Därmed har också tagit sig upp i den s.k. välfärdsligan. kommer att ha vuxit dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 4:e plats . Diagram 4.6 Relativ BNP-utveckling, /19702002 Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. Ytterligare ett sätt att åskådliggöra att utveckling relativt omvärlden är svag är att betrakta den senaste köpkraftskorrigerade BNP-statistiken per capita från (EU-ländernas statistikbyrå). Den visar att väntas hamna på 11:e plats bland EU:s 15 medlemsländer. Det är bara , och som har en sämre BNP per person. Se diagram 4.7 nedan. Diagram 4.7 Köpkraftskorrigerad BNP per person i EU-länderna 4.4 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter Trots optimistiska antaganden om den svenska utvecklingen räknar den socialdemokratiska regeringen med att BNP utvecklas sämre än genomsnittet för världen i stort, sämre än snittet för , sämre än vårt grannland , sämre än snittet för EU, men i nivå med snittet för . Vi blir enligt Socialdemokraternas egna prognoser fattigare relativt andra länder. Åtgärder för att bryta denna utveckling saknas helt. Diagram 4.8 Genomsnittlig BNP-utveckling 20032006 enligt budgetpropositionen. Den dåliga tillväxtpotentialen bekräftas också av bedömningar. I den senaste versionen av Economic Outlook () görs en bedömning av BNP-tillväxten i ett medelfristigt perspektiv för . Trots en för del relativt hög siffra, , är det endast 6 av 29 länder som väntas ha en lägre BNP-ökning än . väntas utvecklas sämre än , EU, euroområdet och i stort. Se diagram 4.9. Diagram 4.9 BNP-tillväxt år 20052008 enligt medelfristiga scenario. 4.5 Många tecken på sönderkörda statsfinanser 4.5.1 Socialdemokraterna lånar till sina utgifter Socialdemokraterna budgeterar med att låna till sina utgifter 20032006. Det är sämre än beräkningen i vårpropositionen . Statsskulden ökar hela perioden men som andel av BNP beräknas den stabiliseras mot av BNP . Det är dock i nominella termer mer än den nivå, också av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 19901991. Statsbudgetens underliggande saldo3 väntas visa ett samlat underskott på 20032006. Det är sämre än beräkningen i vårpropositionen. Statsbudgetens underliggande saldo beräknas uppgå till 62, 60, 31 respektive åren 20032006. Den nedreviderade siffran för det underliggande saldot för är lägre än nivån 1997. Diagram 4.10 Statsbudgetens underliggande saldo 19972006 Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . Källor: ESV och budgetpropositionen 4.5.2 Underskott i finansiellt sparande på Den underliggande utvecklingen av statsbudgeten, mätt som finansiellt sparande, beräknas till ett samlat underskott på . Det är sämre än beräkningarna i vårpropositionen. Statens finansiella sparande beräknas enligt budgetpropositionen till 53, 39, 26 och åren 20032006. 4.5.3 Kostnaderna för ohälsan fortsätter att öka med per dag Utvecklingen av utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättning) hejdas inte. Utgifterna fortsätter att öka med ca per dag. De primära utgifterna för ohälsan (utgiftsområde 10 i statsbudgeten) tar ensamma upp av statsbudgetens utgifter och beräknas öka från ca till ca . var motsvarande utgifter . Detta innebär att även om ökningstakten på kostnaderna har hejdats något så förväntas ohälsoutgifterna i genomsnitt öka med ca per dag 20042006. Trots detta vidtas inga nya åtgärder för att bryta utvecklingen. Socialdemokraterna har i budgetpropositionen endast en rubrik som lyder Åtgärder som bör genomföras. I denna lista finns inga konkreta förslag, utan enbart löst formulerade idéer, bl.a. att socialförsäkringens administration bör förändras och att en arbetsgrupp tillsatts inom som ska kontrollera hur nuvarande regler följs. 4.5.4 Nya ofinansierade utgifter på under utgiftstaket Socialdemokraterna föreslår nya ofinansierade utgifter under utgiftstaket på tilläggsbudget nr 2 för på . Detta tillsammans med en något positivare utgiftsprognos på övriga anslag gör att Socialdemokraterna medvetet krymper budgeteringsmarginalen till så lite som . Det motsvarar endast av de takbegränsade utgifterna. 4.5.5 Även för är budgeteringsmarginalen rekordlåg Budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till , eller motsvarande ca av de takbegränsade utgifterna. Budgeteringsmarginalerna har varit små för åren 19982002 och är mycket knappa också .