mot · GR02A307 · 2003-10-07 00:00:00 — En av anledningarna till att män tjänar mer än kvinnor är att de genom att vara verksamma i den privata sektorn har fler arbetsgivare att välja mellan. Det beror också på att det finns en lönesammanpressning i kvinnoyrkena, att många kvinnoyrken är lågstatusyrken samt att den offentliga sektorn erbjuder små möjligheter att göra karriär. I regeringens jämställdhetshandlingsplan Jämt och Ständigt skriver regeringen att den skall presentera en handlingsplan över de orättvisa lönerna. Men kvinnor har inte råd att vänta. Om vi på allvar skall kunna göra upp med orättvisa löner och könssegregationen på svensk arbetsmarknad måste två centrala förändringar ske. För det första måste fler kvinnor få ledande befattningar, för det andra krävs det en allmän press uppåt på lönerna inom de kvinnodominerade yrkena, vilka framför allt finns inom skola, vård och omsorg. Utifrån ett liberalt perspektiv är det helt avgörande för kvinnornas lönesättning och arbetsmarknad att bryta den socialdemokratiska dogmatik och den fackliga retorik som utgör en bromskloss i det praktiska konkreta jämställdhetsarbetet. Genom konkurrens mellan arbetsgivarna kan lönenivåerna inom vissa av de kvinnodominerade yrkena höjas. Ett exempel är situationen för sjuksköterskor. I takt med att kommuner och landsting började anlita bemanningsföretag började lönenivåerna stiga, tack vare att landstingens monopol som arbetsgivare bröts. Det är obegripligt att kvinnor och män sambeskattas för förmögenhet 2003. Inkomster och kapital bör betraktas individuellt även ur skattehänseende. Sambeskattningen är en del av ett kollektivistiskt synsätt på familjen som inte hör hemma i dagens samhälle. En fråga som regeringen konsekvent undviker att ta upp är frågan varför det är självklart att skatterabattera traditionellt manligt hemarbete, såsom reparationer men inte traditionellt kvinnligt, såsom underhåll. Detta är några exempel på konkret omtänkande som vi menar skulle falla ut ur användande av ett genusperspektiv på beskattningen. Vi måste göra upp med patriarkala synsätt på hur makt, pengar och stat skall förhålla sig till varandra och till både kvinnor och män. Jämställdheten är inte ett färdigt samhällsresultat som skall uppnås utan handlar om att skapa lika villkor för kvinnor och män att själva forma sina liv. 10.2 Fler kvinnor i chefspositioner Inom en rad traditionellt kvinnliga yrken i den offentliga sektorn, till exempel inom vården, finns det många kvinnliga chefer på mellannivå. Trots att kvinnorna utgör en klar majoritet av antalet anställda i offentlig sektor är majoriteten av cheferna män. Men valet av terminologi kan i vissa fall vara förledande och bidra till att det kvinnliga ledarskapet inte tillmäts det värde som det förtjänar. Hemtjänstassistent är exempelvis en chefsbefattning inom som borde kallas vid sitt rätta namn, hemtjänstchef. Det finns gott om kvinnliga mellanchefer att rekrytera till högre befattningar. Inledningsvis handlar det om att kvinnor måste synliggöras och uppmärksammas när högre tjänstebefattningar diskuteras samt att andra erfarenheter än den traditionella befordringsvägen meriteras. Mönstret att likasinnad väljer likasinnad måste brytas. Ett medvetet och genomtänkt arbete för att rekrytera fler chefer inom såväl privat som offentlig sektor är en nyckelfaktor i kampen för minskade löneskillnader mellan män och kvinnor. Om fler kvinnor fick chansen att starta och driva företag skulle förebilderna bli fler och fler kvinnor skulle kunna rekryteras till högre positioner inom näringslivet. Det kommer naturligtvis att ta tills det får ordentligt genomslag, men desto viktigare är det att stimulera fler kvinnor att bli företagare. 10.3 Skärpning av jämställdhetslagen Jämställdhetslagen är ett viktigt verktyg i det generella arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan könen. Lönediskriminering är förbjuden och skall kunna prövas i domstol. anser att rättegångar i diskrimineringstvister bör handläggas av allmänna domstolar istället för av den partsammansatta Arbetsdomstolen (AD). Parterna, fack och arbetsgivare har ett stort ansvar för den rådande lönesituationen, och därmed ett gemensamt intresse av att försvara de avtal som resulterat i de ojämställda lönerna. Direkt lönediskriminering, att kvinnor och män får olika lön för lika eller likvärdigt arbete, måste övervinnas. För att bryta lönediskrimineringen behövs ändamålsenliga metoder såsom lönestatistik och bättre och tydligare modeller för arbetsvärdering. Genom sådana verktyg kan diskriminerande löneskillnader synliggöras. Den första jämställdhetslagen infördes av en folkpartiregering och har skärpts på flera punkter. Vidare anser vi att anställningsskyddet för gravida och föräldralediga måste stärkas. Villkoren vid uppsägningar bör noga granskas och framkommer det att arbetsgivare och fack missgynnar föräldralediga och gravida vid uppsägningsförhandlingar bör man överväga att skärpa lagstiftningen. 11 Jämställdheten i näringslivet Trots många och långa utredningar både i det privata näringslivet liksom från fackligt och politiskt håll har vi fortfarande en lång väg att gå för att uppnå jämställdhet i näringslivet. I (SOU 2003:16) Mansdominans i förändring slås det fast att kvinnor återfinns, dock som ett undantagsfall, på vissa ledande positioner. Dessa positioner har en mer kvinnlig könsmärkning och anses inte heller leda till andra och meriterande toppositioner. Med detta slås fast att kvinnor fortsätter att representera det bristfälliga. Mannen är fortfarande och kvinnan undantaget. En annan viktig och alarmerande slutsats är att av de organisationer som har unga chefer är det som inte har några kvinnor på ledande chefspositioner. Könsfördelning i privat sektor bland unga chefer och yngre, består av kvinnor och män. Detta motsvarar inte könsfördelningen bland samtliga anställda. Möjligheterna att få erfarenheter och kompetens för att kunna befordras till högre chefer är således mycket ojämnt fördelade. Detta visar med tydlighet att mansdominansen består och att jämställdheten inte är en generationsfråga. Mönstret att män väljer män består. Inom 335 börsnoterade företag i finns 330 manliga VD-ar och 5 kvinnliga, vilket t.o.m. är en försämring jämfört med . Sammantaget är enbart av ledamöterna i börsnoterade företagsstyrelser kvinnor, vilket gör män. Enligt EU:s statistikmyndighet är av toppcheferna i kvinnor, att jämföra i och i . Vad kan vi då göra åt detta? Vi liberaler anser att det behövs: Aktiv opinionsbildning: vill ha ett utökat samarbete med börsbolag och andra berörda organisationer och representanter för att hitta lösningar på problemet men kommer också att genom olika aktiviteter belysa dagens situation inom näringslivet för att på så sätt få upp allmänhetens medvetenhet över den skeva situationen. Chefsutvecklingsprogram: Vi vill arbeta för att chefsutvecklingsprogram och rekryteringsprocesser utvecklas så att kvinnors behov särskilt lyfts fram och att kvinnliga kandidater målmedvetet övervägs för styrelseposter med målet att öka kvinnorepresentationen avsevärt. Jämställdhetsmärkning: Aktiva konsumenter kan påverka mer kraftfullt och med färre oönskade bieffekter än lagar och regler någonsin kan göra. Det visar inte minst erfarenheterna av miljömärkning. har i sitt betänkande SOU 2002:30 föreslagit modeller för jämställdhetsmärkning och -certifiering av produkter, tjänster och organisationer. är positivt till principen om jämställdhetsmärkning. Syftet med att nå en jämnare könsmässig representation i företagens ledning är inte att få en jämn och bra statistik. Det är att förändra arbetslivet så att det fungerar för alla människor och att förändra näringslivets (såväl som den offentliga sektorns) sätt för att maximera effektivitet, produktivitet och därmed samhällsnytta och välstånd. 12 Jämställdhet i familjelivet står tiden stilla? presenterade SCB sin stora tidsanvändningsundersökning Tid för vardagsliv, som är en jämförelse av kvinnors och mäns tid 1990/91 jämfört med /01. Det kanske mest anmärkningsvärda är att det knappast har skett några förändringar när det gäller upplevda svårigheter att få tiden att räcka till. Det konstateras också att kvinnors tid är mer fragmenterad än mäns och att den i regel är uppdelad på kortare episoder, som oftare flätas samman med eller avbryts av episoder av hemarbete. I är lik sin mamma som baserar sig på en undersökning gjord på 1 300 slumpvis utvalda människor i åldern , framkommer det att av kvinnorna tar hela eller större delen av ansvaret för städning och tvättning hemma. Av männen är det är det cirka en femtedel som tar ansvar för matlagningen och något färre, , som tar hand om städningen. Ambitionen att skapa ett mer föräldravänligt arbetsliv och en vardag som inte sliter sönder människor handlar i mångt och mycket om möjligheterna till delat ansvar för familj och barn. En av orsakerna till kvinnors höga sjukskrivningstal är sannolikt att kvinnor tvingas stressa extra på grund av att många fäder inte tar ett större ansvar för hem och familj. Att förändra villkoren på arbetsmarknaden, till ett mer föräldravänligt arbetsliv är ett ansvar för både arbetsgivare och arbetstagare men också för staten. Andelen föräldradagar som tas ut av pappor har bara ökat från vid pappamånadens införande . Könsrollerna måste brytas underifrån och med praktisk handling. För att detta skall ske måste människor ges instrument att kunna bestämma själva. Därför föreslår vi att en s.k. jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen införs. som tas ut i föräldraledighet, och som motsvaras av en månad den andra föräldern tar ut ger i ersättning i stället för 80. Detta skulle säkerligen ha en mycket positiv effekt på antalet pappor som vill ta ut föräldraledighet. vill också införa ett särskilt barnkonto för barn i förskoleåldern på per barn. Att få fler pappor att ta ut sin föräldraledighet är en fråga som inte enbart går att lösa genom lagstiftning. Till stor del handlar det om att förändra attityder hos arbetsgivare men också självfallet hos berörda familjer. Men även om det finns pappor som skulle förmås ta ut en del av föräldraledigheten är den största bromsklossen för en hel del ekonomin. Man har helt enkelt inte råd att låta den med inkomst över taket, vilket oftast är pappan, vara hemma så länge som denne skulle vilja. är det reella ekonomiska bortfallet i de allra flesta familjer litet, om ens något, när pappan tar sina egna månader. vill vi även höja taket i föräldraförsäkringen. För att locka fler pappor att ta ut föräldraledighet behöver de ekonomiska instrumenten förbättras. anser också att det skall vara möjligt att överlåta dagar till en annan person både vad gäller föräldraförsäkring och tillfällig föräldrapenning. Det skall vara möjligt att utnyttja denna förmån för att anlita en barnvakt om det av någon anledning inte är möjligt att ta ut den själv. Vi anser också att det skall vara möjligt att de föräldrar som vill skall kunna ta ut en del av föräldraförsäkringen . En grupp som i regel har det tuffare än många andra är egna företagare. För en företagare kan det vara mycket svårt att ta ut ledigheten. har inte företagare samma villkor som andra. Det vill vi ändra på så att ersättningen görs likvärdig med andra. 12.3 Köp fri tid De flesta av oss vill satsa på både barn och jobb. Men efter dagens slut så finns smutsiga kläder och kladdiga köksgolv. Om det fanns möjlighet att köpa hushållstjänster till överkomligt pris skulle det minska stressen för många, inte minst för småbarnsfamiljer. Eftersom det är kvinnorna som tar huvudansvaret för hushållsarbetet, skulle fler privata hushållstjänster särskilt underlätta för kvinnor att förena familjeliv med arbete. vill därför sänka skatten på hushållsnära tjänster så att det vita timpriset sänks. Vi har länge slagits för detta. Det är uppenbart att det finns behov av hjälp eftersom svart hemhjälp förekommer i så stor utsträckning. Ett viktigt argument för att göra hushållsnära tjänster vita är att de som arbetar inom dagens svarta tjänstesektor inte har någon anställningstrygghet och inte får pension den dag de går i pension. Men regeringen visar inga tecken på att vilja möjliggöra för stressade barnfamiljer att få en liten i en annars så pressad och stressad tillvaro. Även här är likhetstanken överordnad, viktigare än att i praktiken göra det möjligt med lika villkor för kvinnor och män är att alla sköter städningen själva. 12.4 Jämställdhet en del av alla politikområden Jämställdhetspolitik är inte ett avgränsat politikområde som enbart kan sägas beröra t.ex. arbetsmarknadspolitiken. Jämställdhetsfrågorna inbegrips mer eller mindre i alla utskott och jämställdhetsperspektivet bör genomsyra alla ställningstaganden. presenterar därför separata motioner om jämställdhet inom respektive berörda utskottsområden. En särskild partimotion om människohandel för sexuella ändamål läggs. kommer att presenteras en särskild motion om åtgärder rörande våld mot kvinnor. Likaså kommer en särskild kommittémotion om kvinnors villkor i försvaret att läggas i försvarsutskottet. Vi hänvisar därför vidare till ovanstående motioner.