mot · GQ02Ju21 · 2003-06-12 00:00:00 — med anledning av skr. 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och tingsrätter bör vara kvar som självständiga domstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att om en sammanläggning av och tingsrätter är ofrånkomlig skall väljas som kansliort. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och att avkunna dom inom rimlig tid. I skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (2002/03: 126) anför regeringen att det förändringsarbete med den yttre tingsrättsorganisationen, som drogs igång , skall fortsätta. Målsättningen är att skapa större domkretsar med slagkraftigare domstolar varvid många mindre tingsrätter läggs ner. Om nedläggningarna fortsätter enligt regeringens ambition finns det en uppenbar risk att rättssäkerheten äventyras. 2001 presenterade en särskild utredare, hovrättslagmannen , en utredning av den framtida tingsrättsorganisationen i . Den utredningen vill slå ihop tingsrätterna i och med som kansliort. Ett märkligt förslag. Det är nog första gången som en jämförelsevis stor tingsrätt föreslås bli övertagen av en betydligt mindre. är en ganska stor tingsrätt med allmän domstol, miljödomstol och fastighetsdomstol. är, jämsides med , den största av landets miljödomstolar (sex rotlar). Totalt finns där 4045 anställda varav 10 domare samt 4 tekniker (miljöråd) på miljösidan och 1 på fastighetssidan. är en allmän domstol med 13 anställda varav 3 ordinarie domare. Dessutom arbetar en hovrättsassessor från deltid vid tingsrätten i . Även om man bortser från specialmålen i och bara jämför antalet brottmål och tvistemål, ligger över , vilket är förklarligt eftersom det inom domkretsen för bor 82 000 personer medan 66 000 personer bor i domkretsen för . När Åmåls tingsrätt lades ned överfördes den till vars domkrets då fick sin nuvarande storlek, vilken utgörs av samt hela . utgörs av kommunerna och . Målen för den framtida tingsrättsorganisationen är bland annat att det ska inrättas större och slagkraftigare domstolar. Det ska leda till att man kan ha en effektiv beredningsorganisation. Med tre beredningsjurister har det. Vidare anses det lättare att rekrytera folk till större tingsrätter. När det gäller kompetensutveckling bör domstolen vara så stor att fortbildning ska kunna äga rum inom domstolen. Domstolen ska även vara tillräckligt stor för att kunna utnyttja teknikens landvinningar. Alla dessa kriterier uppfyller , och med råge klarar man målet att en tingsrätt ska vara tillräckligt stor för att specialisering ska kunna äga rum eftersom , som tidigare nämnts, utgörs av tre domstolar med både allmänna och speciella mål. Dessutom har hand om utsökningsmål, kronofogdebeslut som överprövas i allmän domstol. En förändring av tingsrättsorganisationen behöver i sig inte vara fel, men den får inte genomföras utan hänsyn till helhetsperspektivet. Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring är en viktig aspekt för rättssamhället, vilken genom regeringens förändringsarbete dess värre håller på att suddas ut. Vid nedläggning av en tingsrätt förloras den lokala förankringen. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhällets närvaro samt om befolkningens deltagande och insyn i rättsskipningen genom nämndemannauppdraget. De ökande avstånden till tingsrätterna med längre restider riskerar att minska människors vilja att inställa sig i tingsrätten för att vittna. Avstånden kommer också att leda till ökade kostnader i form av förlorade arbetsinkomster, resor, traktamenten, övernattningar o s v. Att slå samman och tingsrätter, som förslaget lyder, framstår som ett självändamål när det gäller att åstadkomma större domstolar men är inte motiverat på grund av konstaterade bristfälligheter. Ledstjärnan för arbetet med en ny domstolsorganisation bör vara att det skall utmynna i en organisation med ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. Därför bör och tingsrätter även fortsättningsvis vara kvar som självständiga domstolar. Regeringen hävdar att man vill skapa större och därmed mindre sårbara enheter. Från lagmanshåll har dock synpunkter framkommit att sårbarhetsaspekten är något överdriven. Med sina fyra rotlar klarar tingsrätten i att även i fortsättningen stå på egna ben, och med sina tio rotlar är väl . I alla avseenden är tingsrätten i betydligt mindre än den i och därför vore det naturliga, om en sammanläggning är ofrånkomlig, att överförs till , och inte tvärtom som utredaren föreslår. Den underliga lokaliseringen förklaras med att befolkningstätheten i är större än vad den är i samt att många pendlar till , varför dagbefolkningen där är dubbelt så stor som den är i . Det är ett tunt skäl. Att dagbefolkningen i är större på grund av att många pendlar dit har bara betydelse under förutsättning att de begår brott de arbetar där. Från början hävdade utredaren att miljödomstolen skulle vara kvar i , vilket tedde sig mycket märkligt. Med den lösningen skulle kompetensen vid den nya föreslagna gemensamma domstolen bli sämre än vad den är i , eftersom man missar de speciella miljömålen och därmed också får minskade möjligheter till specialisering. Efter det att kommit med sin granskande rapport om tingsrätter i förändring, 2002, och en särskild utredare presenterat en utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter, , fick utredaren av de västsvenska tingsrätterna direktiv att inkomma med en kompletterande utredning mot bakgrund av vad som framkommit i RRV:s granskningsrapport och i den speciella utvärderingen. Något överraskande föreslogs då att även miljödomstolen skall förläggas till och därmed hela som de facto är så stor som . Det är orimligt att det faktum att tingshuset i råkar ligga i en större stad skall få vara ett avgörande skäl till att med flerhundraårig tradition skall läggas ned och slås ihop med . Ytterligare skäl som talar mot koncentrationen till är tingsrätts folkrikare och till ytan betydligt större domkrets, vilket resulterar i långa avstånd för boende i som tidigare tillhörde Åmåls tingsrätt. Till får de ytterligare enkel resa. tingsrätts domkrets däremot är mindre folkrik och till ytan betydligt mindre, vilket innebär att inte ens till är avståndet speciellt långt, kanske ca 5 mil för den som bor längst bort, medan den som bor i norra kan få till , och på dessutom delvis bristfälliga vägar. När det gäller geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter har klart försteg framför . Till exempel tillhör alla kommunerna i och domkretsar, plus nio övriga kommuner i angränsande domkretsar, verksamhetsområde. Vidare handlägger ärenden rörande alla kommunerna i de båda domkretsarna, plus fem övriga kommuner i angränsande domkretsar. Mot bakgrund av dels justitieutskottets betänkande (2002/03:JuU2) Administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt, dels önskvärdhet om geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter, är det förvånansvärt att utredaren fäster så litet avseende vid det faktum att länsrätten ligger i . Det är också därför som inte delar utredarens uppfattning utan istället vill ha som kansliort för en sammanslagen tingsrätt. skriver i ett missiv 030522 till alla instanser som fått utredningen på remiss: Det som enligt mening gör mest lämpad som kansliort är att domstolarnas samlade verksamhet i är betydligt mer omfattande än verksamheten vid . Härtill kommer samverkansmöjligheterna mellan tingsrätten och länsrätten. De samverkansfördelar för båda slagen av domstolar, som i olika delar av landet har uppnåtts genom samlokalisering, tyder på att sådan samverkan har betydande utvecklingsmöjligheter. sker samverkan mellan tingsrätten och länsrätten i genom att man har gemensam telefonväxel. Det är väl känt att både och uppvaktade utredaren när utredningen gjordes, vilket också framgår av utredningen. Därifrån kom bland annat sifferuppgifterna om dagbefolkning med mera, vilka förvånande blev tunga skäl för utredaren vid val av kansliort för den sammanslagna tingsrätten. Utredaren blev däremot ej uppvaktad av någon företrädare från vare sig eller . Om utredningen hållits ren från partisk inblandning kanske utredaren kommit till samma slutsats som , som inte uppvaktats av någon från vare sig eller .