mot · GR02MJ399 · 2003-10-07 00:00:00 — Utskottet fann mot den bakgrunden att bidraget till jordbrukets rationalisering inte borde begränsas till enbart tidigare beslutade åtgärder utan även få användas till nya omarronderingsprojekt. föreslog ett tillkännagivande till regeringen om en översyn och förslag beträffande den skattemässiga behandlingen av lantmäterikostnader. beslutade i enlighet med utskottets förslag och åren 2003 presenterade regeringen en proposition med anledning av tillkännagivandet (prop. 2002/03:79). beslutade i enlighet med regeringens förslag. Mot bakgrund av den allmänt erkända betydelsen av omarrondering är det beklagligt att regeringen anslår så begränsade medel på detta viktiga område. Regeringen har förordat att inga ytterligare statsbidrag skall lämnas till åtgärder mot översvämningar i . Problemen med översvämningar längs är dock fortfarande aktuella. Ytterligare åtgärder krävs därför för att fortsättningsvis skydda åkermarken mot årliga översvämningar. är vallningsåtgärderna förenade med miljökonsekvenser. För att bedöma vilka åtgärder som är lämpliga är det nödvändigt att den omfattande miljökonsekvensbeskrivning som beslutade om 1999 kan slutföras. Men sedan anslagen dragits in återstår för att en sådan MKB-undersökning skall kunna slutföras. Därefter kommer ytterligare bidrag att behövas för att genomföra de rensningsarbeten som kan vara acceptabla ur miljösynpunkt. menar att MKB-undersökningen i första hand måste slutföras och att ytterligare åtgärder därefter kan bli aktuella. För att garantera fortsatt omarronderingsverksamhet med möjlighet till tillkommande objekt samt fortsatt stöd för åtgärder kring föreslår att anslaget 44:4 ökas med för . 6.10 Startstöd till unga jordbrukare Företagande i den gröna sektorn präglas av ett stort kapitalbehov. Särskilt tydligt blir detta vid nystartande av lantbruksföretag. Medelåldern för den svenska lantbrukarkåren är hög och stigande. Denna utveckling måste brytas. Storleken på startstödet får inte urholkas ytterligare. Startstödsnivån bör höjas till den nivå som finns i konkurrentländerna. Detta bör ges regeringen till känna. 7 Jordbruket en grön näring vill skapa goda förutsättningar för ett ekologiskt hållbart jordbruk. Det är nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet av jordbrukspolitiken. En övergång till mer miljöanpassade och ekologiska brukningsmetoder skall främjas. Det är dock viktigt att för den skull inte missgynna det konventionella jordbruket. På kort sikt finns det ingen möjlighet att helt övergå till ekologiskt jordbruk, inte minst med hänsyn till de större arealer som blir nödvändiga p.g.a. sänkt avkastning per hektar. Vi vill därför att både konventionella och ekologiska bönder skall ha goda villkor i , fastän huvudinriktningen skall vara att övergå mer till ekologiskt jordbruk. För att stimulera till ekologiskt jordbruk krävs ett förenklat regelsystem och en ökad satsning på forskning och utveckling som skapar goda förutsättningar för en ökad produktion av ekologiska grödor. 7.1 Landsbygdens miljö och struktur En särskild utredare har tillkallats för att genomföra en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet för åren 20002006. Utvärderingen skall redovisas . Denna utvärdering skall vid behov ge förslag till förbättringar av programmet och lämna förslag avseende dess genomförande. Oavsett utredningens resultat blir den nuvarande ambitionsnivå som skissats med fullt erhållna EU-medel som utgångspunkt mycket svår att upprätthålla. Kompensation med nationella medel är nödvändig. Annars riskeras trovärdigheten i arbetet med att få ett mer miljöanpassat jordbruk och förutsättningarna för att hålla landskapet öppet minskar drastiskt. ser att lantbruket fyller en mycket viktig funktion i upprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom av kulturmiljövärden. Behovet av stöd till mindre gynnade områden, startstöd till unga jordbrukare och nyetablerade bönder är fortfarande mycket stort. har beslutat om ett miljökvalitetsmål som kallas Rikt odlingslandskap, vilket innebär att samtliga ängs- och betesmarker skall bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Av de 15 beslutade miljömålen är detta mål det som medför klart högst statsfinansiell kostnad. uppskattas kostnaderna till . Merparten budgeteras i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Regeringen är dock noga med att påpeka att de uppställda målen bygger på antagandet att , för åtgärder för landsbygdens miljö, erhåller en finansiering från EU minst i nivå med den nuvarande. Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet både beträffande produkter och produktionsmetoder. Om man vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen som regeringen påstår sig vilja, är det anmärkningsvärt att Reko-stödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) avvecklades och att det skett en neddragning av anslagen till miljöförbättrande åtgärder. har kommit en bra bit på väg mot ett mer miljöanpassat jordbruk men vi måste se till att det finns resurser så att jordbrukarna själva har möjlighet att arbeta vidare med en mer miljöanpassad produktion. Att då avveckla det stöd som givit god effekt vad gäller miljöanpassade brukningsmetoder ger fel signaler till de jordbrukare som önskar en mer ekologisk inriktning av sin produktion. Vi vill därför att regeringen istället för kortsiktiga stöd initierar en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där både konventionellt jordbruk med Reko-stöd och ekologiskt jordbruk kan samspela. Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga om delar av växtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att övriga delar påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska och betesdriften till ekologisk djurhållning utan enbart till djurhållning. Den djurhållning som används i betesdriften bör också kunna bestå av hästar. Det är anmärkningsvärt att det nu inte utgår stöd för ekologisk odling i växthus. Skall vi kunna äta svenska tomater utan tillsatser i stället för snabbväxande koldioxidgasade tomater från andra länder, måste det tillsättas resurser för växthusodlingen. Det är en förutsättning för att kunna förse våra konsumenter med inhemska produkter. Förenklingar i administrationen kan ske genom att man sammanför och därmed minskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan man sedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. I skogs- och mellanbygder är det nu stora bekymmer att upprätthålla mjölkproduktionen. Problemen riskerar att ytterligare accentueras till följd av den beslutade reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det finns därför anledning att överväga en särskild stödinsats som motiveras utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i dessa bygder, verksamhet som bl.a. bidrar till öppna landskap. Stödformen kan inrymmas i kommande miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram. Det är viktigt att den modulering som väntas ske inte utformas på ett sätt som försämrar det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Kväveutsläppen från jordbruket måste också minskas, till exempel genom att utöka möjligheten för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödestöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Frikostigare regler för utdelande av miljöstöd för jordbruket inom LBU-programmet behövs. Även när det gäller jordbrukets näringsutsläpp är det viktigt att stödja utvecklingen i . För att gynna miljöprogram och landsbygdsutveckling anvisar för ytterligare till anslaget 44:1, varav skall gå till ett extra Norrlandsstöd (se under rubriken stöd till ). 7.2 Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion Det är mycket angeläget att inom EU få till stånd ett förenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. använder man sig av ett system med s.k. positivlistor, d.v.s. det som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för det ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd är mycket små. Systemet med positivlistor måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå. En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera till utveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernas längd, möjligheten till parallellproduktion och kvaliteten i kontrollen. I EU krävs omläggningstid medan praxis i har varit . En förkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänliga och innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om till ekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende för ekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder. 7.3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket är nödvändigt för att nå de uppsatta miljömålen. Framför allt handlar det om att minska näringsläckaget, vilket är nödvändigt för att nå miljömålet Ingen övergödning, som enligt är ett av de mål som är svårast att uppnå . Detta anslag används till många viktiga områden bl.a. till forskning för att minska växtnäringsläckage, ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel. Dessutom ingår forskning och utveckling kring bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden. är starkt kritiska till den bortkapning av en tredjedel av anslaget till miljöförbättrande åtgärder som gjordes i samband med vårpropositionen. vill därför satsa mer än regeringen på anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för . Stödet till flerårig vall som tidigare funnits med bland miljöstöden saknas i det nya programmet som avser 20012005 och som gäller stöd för miljövänligt jordbruk. Stödet till vall på ingår nu tillsammans med stöd till betesmark i Öppet och varierat odlingslandskap. anser att vallodling är en gynnsam odlingsform ur miljösynpunkt och för att förbättra markstrukturen. Därför bör stödet till vallodling redovisas separat. Stödet bör också utformas så att det specifikt riktar sig till odling av vall; är det primärt inte vad man odlar som man får stöd för, utan för att odlingen sker ekologiskt. Vallstöden har i tidigare program prismässigt varierat /ha beroende på var i landet odlingen sker. Vi anser att det är önskvärt att regeringen i samband med den svenska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken föreskriver att vallstödet håller sig kring dessa nivåer. I Syd- och , där näringsläckage till havet kan befaras vara störst, har svag ekonomisk konkurrenskraft gentemot spannmål och sockerbetor. För att minimera kväveläckaget i dessa områden är det därför önskvärt att rikta miljöstödet just mot vallodling, fånggrödor och kantzoner. Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull tappa i avkastning. Därför är det olyckligt att den begränsat möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor till , , , , och . I ett s.k. motiverat yttrande påpekar att om verkligen skall uppfylla EU:s nitratdirektiv bör stödet för odling av fånggrödor utvidgas till jordbruksområdena runt , , och , där jordbruket kan bidra till övergödning. konstaterar i sin årsrapport att Ingen övergödning är ett av de miljömål som är mest avlägset. 7.6 Slut kretsloppet stadlandsbygd har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras från lantbruket in till tätorten utan att återföras, vilket är ett stort resursslöseri. Speciellt anmärkningsvärd är den stora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunna sluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruket återföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de stora framtidsfrågorna för ekologiskt jordbruk och därmed för hela jordbruket och samhället. Problemet är att osäkerheten är stor inte minst bland bönderna beträffande vad t.ex. slam och organiskt avfall innehåller. Upptäckten av små mängder flamskyddsmedel och tungmetaller i slammet har minskat intresset för gödning med slam. Läkemedelsrester i slammet är ett annat stort problem. Ett viktigt första steg för att få exempelvis rötslam mer accepterat hos bönderna är givetvis att se till att slammet är väl kontrollerat avseende tungmetaller, läkemedelsrester och sjukdomsalstrande bakterier. Studier har dock visat att halterna i slammet i allmänhet klarar EU:s gränsvärden för bakterier, tungmetaller och skadliga organiska ämnen. För att motverka tveksamheter inför spridning av rötrest har det tagits fram ett certifieringssystem för rötrest och kompost. Systemet innebär kontroller av externa certifieringsorgan avseende substrat, hygien m.m. Dessa kontroller är viktiga för trovärdigheten och om slammet via dessa kontroller anses ofarligt så skall bönderna bli väl informerade om detta. Målsättningen bör vara att slammet från avloppsreningsverk i största möjliga utsträckning skall kunna återföras till jordbruket. För att bönderna skall kunna våga ta emot slam på sina åkrar och för att trovärdigheten skall kunna upprättas är det också av stor vikt att regeringen arbetar för att få bort en så stor del av de skadliga ämnena som möjligt ur kretsloppet. Förutom rädsla för skadliga ämnen i slammet får bönderna också generellt lägre betalt för spannmål som gödslats med slam. Därför finns det flera anledningar för bonden att avstå från att gödsla med slam. Reduceringen på ersättningen (priset) för spannmålen som uppköparna har beror antagligen på att det finns en osäkerhet om faror med slam. Det är viktigt att regeringen agerar på detta område så att fakta kommer fram. får enligt beslut inget slam eller organiskt avfall deponeras. 2010 skall dessutom av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligt riksdagsbeslut. För att den antagna lagen om förbud mot deponering skall kunna fungera är det viktigt att fungerande avsättningsområden finns för slammet från avloppsreningsverken. förutsätter att regeringen kraftfullt verkar för att minska riskerna på detta område. Om jordbruket skall kunna utnyttja slam och reducera slöseriet med fosfor och kväveresurser så krävs också att EU:s lagstiftning ses över. och har fått igenom ett undantag som innebär att bönderna i dessa länder får lov att använda sig av hushållsavfall i form av komposter och rötslam ifrån reningsverk vid ekologisk produktion fram till . Frågan behöver dock en permanent lösning. 7.7 Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd Rapporteringen av bekymren med mul- och klövsjukan och med långa djurtransporter har med all önskvärd tydlighet visat att det finns en stor förbättringspotential i dagens livsmedelsproduktion, ur etisk synpunkt och för att minska riskerna för sjukdomsspridning och försämrad livsmedelskvalitet. Problemen är komplexa men vi ser att det i det industriella jordbruket och medföljande livsmedelsproduktion kan uppkomma allvarliga brister och vi anser att det är viktigt att också gynna det småskaliga jordbruket. Vi vill särskilt värna om småskaliga jordbruk i glesbygden och fjälljordbruket. föreslår därför att stöd till småskalighet särskilt beaktas inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet liksom i anslutning till det särskilda stödet för Norrlandsjordbruket. Konsumentfrågor är så mycket mer än priset på en vara. För handlar konsumentfrågor även om kvalitetssäkring, djurhållning och öppna landskap. Kostens innehåll och säkra livsmedel är några av de viktigaste frågorna , både nationellt och internationellt. När det gäller det internationella arbetet finns skäl att överväga en intensifierad satsning från svensk sida rörande konsumenternas möjligheter att välja bra livsmedel. bör inta en tätposition och med ökad kraft driva dessa frågor. Bland konsumenterna växer intresset för inhemsk produktion av livsmedel som utgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda förhållanden. Medvetenheten om hur kosten påverkar vår hälsa ökar också. För att konsumenterna skall kunna göra val och etiska ställningstaganden som påverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varor och tjänster som finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m.m., kan konsumenterna inte göra dessa val. Det är viktigt att en varas förpackning ger tydlig information om innehållet och om hur och var den har producerats. Det är nödvändigt att de regler som finns på området också efterlevs, så att konsumenterna får den information de efterfrågar. Den myndighet som ansvarar för kontrollerna av att märkningen efterlevs är . Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergena ämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner. Eftersom de långsiktiga riskerna med genetiskt modifierade organismer (GMO) ännu är okända anser att de producenter som använder GMO i sina produkter tydligt måste informera om detta. Märkning av livsmedel är viktigt för konsumentens val av produkt. Det är svårt för konsumenterna att veta varifrån köttet i butikerna egentligen kommer. Den ursprungsmärkning av kött som gäller är riktad till tillsynsmyndigheter, industri och handel och är endast obligatorisk för nötkött, på grund av BSE. Märkningsreglerna gäller bara färskt eller fryst nötkött. menar att allt kött som kommer från slakteri bör kunna vara ursprungsmärkt. Märkningen måste vara utformad på ett för konsumenterna lättförståeligt sätt. kräver att regeringen utreder om även andra köttslag kan ursprungsmärkas på samma sätt som nötkött. En sådan märkning skall ge upplysningar om ursprunget för alla moment i produktionsprocessen. skall i konsumenternas intresse verka för god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Ökade informationsinsatser behövs för att vidga kunskaperna om kostens betydelse för hälsan. Bristfälliga livsmedelskontroller kan medföra hälsorisker för människor och regeringen måste därför tillföra stat och kommun mer resurser så att kontrollerna kan utföras på tillfredsställande sätt. Ständigt kommer nya larm om kontamination i, eller olika skadeverkningar av, livsmedel. är då ansvarigt att kontrollera riskerna och eventuellt utfärda varningar. har det bl.a. rapporterats om akrylamid i chips och andra livsmedel, taurin i drycken , listeria i fäbodstillverkad ost, rester av bekämpningsmedel i vindruvor och cancerogena processkemikalier i olivrestolja. Det är viktigt att har egen nationell kompetens och kan producera eget vetenskapligt material så att vi inte blir beroende av andras bedömningar. För att kunna garantera en god konsumentsäkerhet krävs att () har tillräcklig kompetens att hantera frågor inom bl.a. kemi, toxikologi, mikrobiologi och nutrition. Detta för att kunna hävda sig internationellt och för att kunna föra våra nationella intressen i EU. Det är därför av yttersta vikt att har erforderliga resurser för att göra egna vetenskapliga bedömningar. Ett exempel på områden måste ägna mer forskning åt är naturliga gifter. Alla levande organismer har naturliga gifter för att skydda sig. Hur detta påverkar människors hälsa vet man inte tillräckligt om . Till viss del baseras SLV:s arbete på nationella kostundersökningar där man studerar vad som är bra mat. För att få reda på detta måste man veta vad maten innehåller samt vad folk äter. Det senare måste undersökas kontinuerligt. Dessa undersökningar skall ligga till grund för säkerhetsarbete och kostrekommendationer. Det är angeläget att tillförsäkras nödvändiga medel för att kunna garantera en god konsumentsäkerhet. Den nya tekniken kan vara ett verksamt medel för att kunna föda en växande världsbefolkning, men också för att kunna bota mycket av mänskligt lidande. Gentekniken öppnar fantastiska möjligheter, men det finns också problem som gör att stor försiktighet måste iakttas. 9.1 Risker för människors hälsa Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer (GMO). Det är angeläget att genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas. Men åligger det den politiska makten, på nationell och europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Det finns en risk att genmodifierade växter sprider sina anlag till närbesläktade arter och stör ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergena ämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner. Riskerna med utsättning av grödor som är resistenta mot exempelvis vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är inte tillräckligt klarlagda. Eftersom riskerna med GMO ännu är okända anser att de producenter som använder GMO i sina produkter tydligt måste informera om detta. Som konsument skall man ha möjlighet att undvika produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer eller där GMO funnits med i framställningsprocessen av livsmedel. antog rådet en förordning om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer. Det nya spårbarhetssystemet skall säkerställa att användare blir informerade om huruvida produkterna innehåller eller är framställda av genetiskt modifierade organismer. Tyvärr innefattar förordningen inte kött från djur som utfodrats med genetiskt modifierat foder. anser att det före ett marknadsgodkännande skall finnas ett märkningssystem som gör det möjligt för konsumenterna att fatta beslut om konsumtion av livsmedel där GMO funnits med i framställningsprocessen. 9.2 Konsekvenser för ekosystemet Forskningen om genmodifierade livsmedel behöver stärkas. Man vet ännu inte tillräckligt om resultaten av gentekniken eller hur genmodifierade livsmedel påverkar människor, djur och natur. Genmodifierade växter kan sprida sina anlag till närbesläktade arter och störa ekosystemet. Dessa långsiktiga risker är till stora delar outredda. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer. Det åligger den politiska makten, på nationell eller europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet låg färdigt och trädde i kraft . Konventionen kan få en betydande roll för utvecklingsländernas möjligheter att få hjälp att riskbedöma genmodifierade grödor och för att ge dem assistans att bygga upp en egen kompetens på området. Protokollet reglerar gränsöverskridande transport av genetiskt modifierade organismer, där även tillgång till information samt kapacitetsuppbyggnad är centrala delar. Inom EU har framtagits ett miljöskadedirektiv, som bland annat omfattar frågor som rör biologisk mångfald. vill se ett fördjupat svenskt engagemang i det internationella samarbetet kring genteknik. 9.3 Forskning kring GMO har gjort en sammanställning och presentation av all forskning rörande säkerhet och risker med genförändrade organismer som finansierats av EU/EG (d.v.s. inom ramprogrammen 15). Med tanke på att är en framstående forskningsnation, inte minst inom molekylärbiologi och bioteknik, är det förvånande att hamnar sist i denna sammanställning. är också dåligt på att satsa nationella medel på forskning kring säkerhet och risker med genteknik. Det nämnda är ett oroande tecken på att man från det svenska politiska och akademiska etablissemangets sida inte i tillräcklig utsträckning prioriterar denna viktiga problematik. I rapportserie (nr 2003:6) har en internationell expertgrupp utvärderat svenska forskningsprojekt inom växtfysiologi och växtmolekylärbiologi, som haft finansiering från eller (). Slutsatsen av granskningen är att mer forskningsmedel behövs. Experterna menar att de låga svenska forskningsanslagen gör att forskningen ofta går på halvfart.