mot · GR02Fi242 · 2003-10-07 00:00:00 — Långa väntetider för undersökningar och operationer medför onödigt lidande för den enskilde och högre ohälsokostnader för staten. vill därför införa en nationell vårdgaranti. Alla ska ha en uttalad rätt att få vård inom senast efter det att behovet fastställts. Den nationella vårdgarantin ska omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar. 15 punkter för minskad ohälsa: Inför en samordnad arbetslivsförsäkring, som ersätter dagens sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar och samordnad lagstiftning och ersättningsvillkor och som förtydligar arbetslinjen. Låt myndigheterna, såväl centrala som lokala, växa samman med sikte på en gemensam myndighet. Medel reserverade för sjukförsäkringen ska omvandlas till aktiva åtgärder, i samarbete mellan , primär- och sjukvården, arbetsförmedlingen, kommunerna och m fl. Erfarenheter från försöket med FINSAM, visar att dessa insatser ger mycket god utväxling i form av kortare sjukskrivningstider och lägre kostnader. Ett generöst regelverk för finansiell samordning ökar möjligheterna till bättre diagnos och effektivare rehabilitering, samt fungerar tillsammans med förslag till vård- och rehabiliteringsgaranti. Ökade resurser till försäkringskassorna. anslår 2004, 2005 och 2006 till rehabiliteringsinsatser varav en halv miljard ska anslås till rehabilitering av psykiskt sjuka och personer med svår social problematik. Efter fyra veckors sjukskrivning ska /arbetslivskontoret i samarbete med den enskilde, arbetsgivaren och primärvården påbörja en rehabiliteringsplan. Planen ska vara färdig efter sex veckors sjukskrivning och påbörjas så snart det är medicinskt möjligt. Samarbetsvilja i rehabiliteringsprocessen ska vara ett villkor för att få behålla sjukpenning. Den enskilde ska ha rätt till en kontaktperson som samordnar rehabiliteringsinsatserna och lotsar mellan de olika aktörerna i rehabiliteringsplanen. Om /arbetslivskontoret inte uppfyller sina skyldigheter enligt rehabiliteringsgarantin ska den sjukskrivne ha möjlighet att inom vissa ramar få kostnadstäckning för adekvata rehabiliteringstjänster som kan köpas av t.ex. privata aktörer. Sjukskrivna som vill ska ha möjlighet att efter ansökan förfoga över vissa resurser för inköp av rehabiliteringstjänster. Obligatorisk läkarundersökning/kontroll efter fyra veckors sjukskrivning, som ett led i att förbereda arbetet med rehabiliteringsplanen. Nationell vårdgaranti, för kortare köer och minskat lidande. Ett välavvägt arbetsgivaransvar. anser att det är antalet anställda som avgör arbetsgivarens sjuklöneansvar upp till maximalt för trettio anställda. Likformig nedsättning av arbetsgivaravgifterna ger en viss överkompensation åt småföretagare. Integrera företagshälsovården i det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Skyddsombudens roll som en länk mellan arbetstagaren och företagshälsovården måste därför stärkas och tydliggöras. Begreppet företagshälsovård bör dessutom vidgas till att omfatta kompetens som är anpassad till dagens komplexa arbetsplatser. Förändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. SGI ska beräknas på genomsnittsinkomsten före sjukskrivningsperiodens inledning. Vid sjukskrivning ska karensperioden motsvara en hel dags arbete oavsett som sjukskrivningen inleddes. Rätt till tjänstledighet för att pröva nytt jobb. För att underlätta för människor att lämna arbetsplatser där de inte mår bra. Säkerställ rehabiliteringsinsatser också för förtidspensionärer. Slå i bromsen i förtidspensioneringen. Ändra lagen så att sjuk- och aktivitetsersättning bara beviljas om arbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skäl bedöms förhindra återgång till arbete eller studier. 5.4.1 Hållbar utveckling rena vinsten! har tydliga visioner om ett hållbart samhälle och en hållbar tillväxt. Utan tillväxt blir det inte möjligt att sanera miljöskador och kretsloppsanpassa samhället. Utan ett hållbart samhälle försämrar vi möjligheterna för tillväxt och ett sunt utnyttjande av naturresurser och människor. För att tillväxten ska kunna ske utan att skada människors hälsa eller miljön, krävs att politiken är tydlig med att förhindra det. En långsiktigt hållbar tillväxt kräver nytänkande. Miljöarbetet är långsiktigt och en god ekonomisk investering . Därför krävs en miljödriven tillväxt om vi långsiktigt ska bli rika. vill göra kraftiga satsningar på att hejda klimatförändringarna. För att klara uppsatta mål behövs en effektiv skatteväxling och fortsatta bidrag till KLIMP-projekt. Satsningar som har effekter på utsläppen av växthusgaser, ger ränteåterbäring . Vi vill bevara den biologiska mångfalden med hjälp av långsiktiga skötselavtal och möjliggöra saneringar av förorenade markområden. Andra ska inte betala för vårt dåliga miljösamvete. Därför vill vi styra om en stor del av bistånd till miljöbistånd. ska ha världens bästa villkor för företag som tar miljöansvar. Ett systematiskt miljöarbete och ökad kompetens inom många företag har bidragit till att minska utsläpp och energiförbrukning inom industrin. Företagsklimatet måste främja innovationer och företagande med miljöansvar, och för detta behövs bland annat långsiktiga skatteregler och en tydlig politisk vilja att satsa på nya tekniker. En skatteväxling måste gynna företag och hushåll som är långsiktigt hållbara. Skatterna måste tydligt visa vilket miljöutrymme som är knappt och vilka naturresurser som är knappa. Ekonomiska styrmedel ska utgöra en allt större andel i omställningen till en miljödriven tillväxt. kan skörda stora exportframgångar inom miljöteknikområdet om branschen prioriteras. I ett miljöanpassat , som gynnar framsteg som främjar miljöhänsyn, finns förutsättningar för att svensk miljöteknik kan bli vår främsta exportframgång och bidra till den långsiktiga ekonomiska tillväxten. 5.4.3 Byggande och boendemiljö Den kortsiktighet och ryckighet som historiskt sett har präglat bostadspolitiken har orsakat förödande konsekvenser. Vem vågar investera och bygga när det finns förväntningar om ytterligare fördelaktiga bidrag vid senare tillfälle? Politisk klåfingrighet orsakar kortsiktigt tänkande och det missgynnar alla aktörer. Människors efterfrågan ska styra vad, var och hur det byggs, inte skatter, regler eller politiska beslut. Subventionspolitiken ska upphöra och bostadspolitiken måste reformeras i en marknadsekonomisk riktning. Olika lokala och regionala förhållanden ger helt skilda förutsättningar för att bygga och bo på olika platser i landet. Därför måste boendepolitiken formas underifrån, med utgångspunkt från de lokala och regionala förutsättningarna. En lokalt utformad boendepolitik gör boendet anpassat för brukarna. De enskilda brukarna vet bäst själva vad som passar dem. För att åstadkomma detta behövs såväl mångfald som valfrihet i de olika boendealternativen. Valfrihet och mångfald ska gälla både boendeform och boendeort. Regelverket för planering och byggande behöver förenklas. Byggande och boende i är av tradition en genomreglerad samhällssektor. Trots att detaljregleringarna minskat, saknar fortfarande bostadsmarknaden den dynamik som kännetecknar en marknad som kan tillgodose människors varierande behov och önskemål. Enklare regelverk är ett måste för att kunna bedriva sund och kostnadseffektiv boendepolitik. I boendemiljön ska människor känna trygghet och välmående och vi behöver goda miljöer, såväl inom- som utomhus. Regelverket ska underlätta att sunda och stabila fastigheter byggs. Boendeskatterna ska vara rättvisa och inte fördyra nybyggnation eller renoveringar. Taxeringsförfarandet och boendeskatterna måste reformeras i en mer rättvis riktning. För att kretsloppsanpassa samhället måste vi på bred front introducera ekologiskt riktiga metoder i byggandet. Statens stöd för teknisk utveckling på byggområdet ska utformas så att större byggprojekt i ekologisk byggteknik kan genomföras. Ett nationellt handlingsprogram för kretsloppsanpassat byggande bör utarbetas och det nationella miljöarbetet utifrån intensifieras i landets kommuner. Byggande ger ökad tillväxt. Ökat byggande genererar fler arbetstillfällen och underlätta för människor att flytta till orter där företag etablerar sig och expanderar. är byggandet lågt och alla dessa positiva effekter uteblir. Många orter avfolkas medan trycket på bostadsmarknaden i storstadsregioner ökar. Regeringens stimulansåtgärder har inte lyckats vända den negativa trenden på bostadsmarknaden. De höga kostnaderna för boende och byggande kräver flera kraftfulla åtgärder för att sänkas. Konkurrensen och momsen. En anledning till höga boendekostnader är den oligopolliknande struktur som finns inom byggsektorn. Konkurrenslagarna måste åberopas i större utsträckning för att komma åt kartellerna och minska byggkostnaderna. Det behövs skarpare tillämpning av befintlig lagstiftning. Det behövs även starkare konsumentorganisationer som komplement till ett statligt ganska tamt konsumentverk. Bostadsbyggandet var helt momsbefriat , då regeringen införde byggmoms på . I och med 1990-talets skattereform fördubblades momsen till . EG-rättens sjätte mervärdesdirektiv begränsar möjligheten till en sänkning av byggmomsen, varför vi föreslår att regeringen undersöker möjligheten att utverka ett undantag så att den svenska byggmomsen kan sänkas. Ett reformerat bruksvärdessystem. Bruksvärdessystemet måste reformeras så att hyreshus lättare kan produceras och förvaltas. Systemet fungerar inte som det var tänkt från början, med avtalsfrihet och med ett starkt besittningsskydd. anser att nyproduktion ska undantagas från bruksvärdessystemet. För fastighetsägaren innebär hyresgästens möjlighet att pröva hyresnivån en stor osäkerhet eftersom inflyttningshyran, som framstått som nödvändig för nyproduktionen, kan komma att sänkas. Hyresavtal som tecknas vid nyproduktion bör inte kunna omprövas i efterhand. I framförallt storstäderna orsakar bruksvärdessystemet märkliga effekter eftersom prissättningen inte avspeglar vad människor är beredda att betala. En effekt av detta är att ungdomar antingen måste stå i långa bostadsköer eller betala stora belopp för hyreskontrakt som nominellt sett saknar värde. Detta är en följd av att bruksvärdessystemet inte följer vanliga ekonomiska spelregler. 6 En budget för maktväxling De ekonomiska prognoserna för visar på goda tillväxtutsikter. Trots detta kvarstår en rad hämmande faktorer som hindrar från att avancera i tillväxt- och välståndsligorna. En åldrande befolkning kombinerat med ett minskat arbetskraftsutbud är för , liksom för flertalet europeiska länder, de största politiska utmaningarna. Situationen är akut och i följande avsnitt sammanfattas viktigaste åtgärder och förslag till finansiering för att klara framtidens välfärdsåtaganden och krav om uthållig tillväxt. Utgångspunkten för budgetförslag är individens självbestämmande samt ett ökat regionalt och kommunalt självstyre. Kommentarer om satsningar respektive besparingar anges relativt regeringens anslag. Ett förbättrat företagsklimat för små- och medelstora företag är en av de viktigaste förutsättningarna för vårt framtida välstånd. Genom slopad arvs- och gåvoskatt för makar och bröstarvingar underlättas generationsskiften i småföretagen. Vi avsätter medel för skatteavdrag för starta-eget-sparande, möjlighet för riskkapitalavdrag och skattelättnader för övergångsarbetsmarknader. Inom ramen för nya modell för arbetsgivarens sjuklöneansvar kompenseras småföretag genom reducering av sociala avgifter. Företagare diskrimineras i systemet för den tillfälliga föräldrapenningen. Vi föreslår enhetliga regler, som innebär att föräldrapenningen beräknas på motsvarande sätt oavsett om du är anställd eller egenföretagare. Det är både enklare och rättvisare att beräkna beloppen på samma sätt för båda grupperna, lämpligen så att beloppet beräknas . Vi avsätter för satsningar på utvecklingsinsatser för kvinnors och invandrares företagande. För utveckling av landsbygdsturism, livsmedelsproduktion, fiske och alternativa bränslen satsas totalt . Till fördel för våra jordbruksföretagare slopas skatten på handelsgödsel, vilket innebär en skattesänkning på . Dieselskatten för jord- och skogsbruk sänks med totalt . Vi avsätter totalt för insatser som gör det lättare att starta och driva små företag, dvs. slopad arvs- och gåvoskatt, reformerat 3:12-regelverk, riskkapitalavdrag och starta-eget-sparande. Sjukskrivningar och förtidspensioner fortsätter att vara ett gigantiskt samhällsproblem. Vi satsar totalt på rehabiliteringsåtgärder inom ramen för finansiell samordning, som innebär att medel som är reserverade för sjukförsäkring omvandlas till aktiva åtgärder. Av dessa satsas en halv miljard på rehabilitering av psykiskt sjuka och personer med svår social problematik. Vi beräknar därmed att kostnaderna för sjukpenning, förtidspensioner och arbetsskador minskar. Vi avsätter för reformen för nationell vårdgaranti och kortare vårdköer. Vi föreslår att ersättningsnivån i sjukersättningen sätts till och en historisk beräkning av SGI. Ett nytt system för sjuklöneansvar där arbetsgivarinträdet är anpassat efter antalet anställda med ett tak och de sociala avgifterna sätts på en nivå som motsvarar ett arbetsgivarinträde . Den totala besparingen på området ekonomisk trygghet vid sjukdom är 7,2 miljarder , 2005 och 2006. På arbetsmarknadsområdet ligger våra satsningar och besparingar främst på: Effektivisering av administration. Höjd egenfinansiering av a-kassan. 78 procents ersättningsnivå i a-kassan kombinerat med historisk beräkning av inkomsten. Våra besparingar är totalt , och . målsättning är att upprätta biståndsmålet på av BNI. Vi ökar biståndsverksamheten med 2004, 2005 och 2006, varav cirka hälften utgörs av miljöbistånd (se nedan). Vi avsätter totalt för marksanering . Kraftigt ökade anslag till åtgärder för landsbygdens miljö och kultur. Ökade anslag till bred forskning på miljöförbättring inom jordbruket och ekologisk produktion. Miljöbiståndet utgår med 2004, 2005 och 2006 som miljöbistånd. Vi avser t ex åtgärder inom avvattningsområde. satsar totalt på underhåll av vägar . För att kunna genomföra samhällsekonomiska och strategiskt viktiga investeringar av vägar och järnvägar föreslår att en modell utreds för alternativ finansiering. Genom att utnyttja anslag 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. under utgiftsområde 22 täcks ränte- och amorteringskostnaderna. Givet våra antaganden bör detta motsvara en investering på ca . tillför ytterligare resurser till polisen och kriminalvården. är situationen så allvarlig att personalbrist och otillräckliga resurser gör att polisen inte kan försvara medborgare och företagare mot rättskränkningar. Vi satsar totalt på fler poliser och förbättrad kriminalvård . Familjerna måste ges större möjlighet att själva bestämma över sin vardag. Fördubblat barnbidrag möjliggör för familjer att arbeta mindre när barnen är små. Vi höjer grundnivån i föräldraförsäkringen till samt höjer taket till 11 basbelopp. Dessa reformer finansieras med historisk beräkning av SGI. anslår totalt till ekonomisk trygghet för familjer . avser vi att genomföra en inkomstskattereform som sänker skatt och marginaleffekter för framför allt låg- och medelinkomsttagare, och genom höjda skiktgränser slipper alltfler betala statlig inkomstskatt och kommer därigenom undan med lägre marginalskatt. För dem som ligger ovanför skiktgränsen för statlig inkomstskatt minskas skatten . Vi utvecklar vårt tidigare förslag genom att omvandla kvarvarande avdrag som exempelvis reseavdrag och avdrag för pensionssparande till skatterabatter. Förändringen innebär en sänkning av den statliga inkomstskatten . I vårt stora reformpaket för sänkta inkomstskatter minskar vi skatterna totalt sett med 19,5 miljarder , 18,6 miljarder och 26,7 miljarder . med denna reform sker en skatteväxling där kommunerna tillförs stabila skattebaser motsvarande ca . Sänkt kostnad för boende Vi reformerar och sänker fastighets- och förmögenhetsskatten med netto . Genom ett reformerat system för beräkning av taxeringsvärden som i genomsnitt ger lägre taxeringsvärden uppnås en mer rättvis fastighetstaxering, Dessa skattesänkningar finansieras genom höjd reavinstbeskattning från och höjd stämpelskatt från . Samlad effekt av budgetförslag satsningar och besparingar innebär att statens utgifter minskar med totalt 2004, 2005 och 2006. avser att sänka skatterna netto med , och . Vi når målet om 2 procents överskott 2006 och klarar en fortsatt amortering av statsskulden. Vi uppnår även målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel. Samlad effekt av anslag relativt regeringens Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförs. Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. Statsskuldsräntor vid sidan av statsbudgeten bör besluta om ovanstående fördelning av utgifterna för budgetåren 2004, 2005 och 2006. 6.2 Kommentarer till utgiftsområden I huvudsak besparingar på . Neddragningar på myndigheter. Besparingar på och ökade anslag till . Ökade anslag till polisen och kriminalvården med 2004, 2005 och 2006. Ökning av biståndsverksamheten med 2004, 2005 och 2006. Ytterligare 2004, 2005 och . 2006 räknas som miljöbistånd under UO20. Ingen förändring relativt regeringen. Ytterligare anslås för genomförande av vårdgarantin respektive 2005. I övrigt myndighetsbesparingar. Ökade anslag till rehabiliteringsinsatser. Minskade kostnader för sjukpenning, förtidspensioner och arbetsskador genom de åtgärder föreslår. Ytterligare besparingar genom historisk beräkning av SGI samt nytt system för arbetsgivarens sjuklöneansvar. Höjd garantipension samt minskat BTP som en följd av skatteförslag. Höjda barnbidragskostnader med 2004, 2005 samt 2006. Höjda golv och tak i föräldraförsäkringen samt införande av historisk SGI. Indragning av arbetsmarknadsutbildningar utan bevisad effekt, a-kassa, historisk beräkning av a-kassegrundande inkomst, ökad egenfinansiering i a-kassan samt besparingar på AMV. Ökade anslag till rekryteringsbidrag för vuxenstudier. Anslagen Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem, Maxtaxan i barnomsorgen samt Statligt bidrag till vuxenutbildning flyttas över till UO 25. Ökade anslag till KY-utbildning och forskning. Ökat anslag för kommuners kulturverksamhet för unga och samlingslokaler. Minskade bostadsbidrag som en följd av skattereform, sänkta anslag till myndigheter och slopade investeringsbidrag för nybyggnation. Ökade anslag till investeringsbidrag för studentbostäder. Anslag till utveckling av landsbygdsturism, livsmedelsproduktion, fiske samt alternativa bränslen. Vi avsätter även medel för utvecklande av kvinnors och invandrares företagande samt till regionalt och lokalt utvecklingsarbete. Det innebär en total satsning på 1,476 mdr kronor . Ökade anslag till marksanering. Därutöver anslag till miljöbistånd med 2004, 2005 och 2006. Omfattas av energiöverenskommelsen med regeringen. Ökade anslag till underhåll av vägar. För att kunna genomföra samhällsekonomiska och strategiskt viktiga investeringar av vägar och järnvägar föreslår att en modell utreds för alternativ finansiering. Genom att utnyttja anslag 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. under utgiftsområde 22 täcks ränte- och amorteringskostnaderna. Bl a ökade anslag till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt forskning. Myndighetsbesparingar och neddragning av förvaltningskostnader. För sanering av statlig mark anslås 2004, 2005 och 2006. Kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjt tak i föräldraförsäkringen, ny utformning av a-kassan, nytt system för sjuklöneansvar samt höjd grundpension. De riktade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella bidrag och förs över till UO 25. Största minskningen för kommunerna beror på effekten av inkomstskattereform. Lägre räntor på grund av ökad takt i försäljningen av statlig egendom samt större statligt sparande. Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik Finansiellt sparande enligt BP 2004 Utgiftsminskningar, netto exkl. räntor -69,6 -69,6 -85,0 -1,5 -6,5 -2,2 Samlad effekt av förslag Målsatt sparande om av BNP bör fastställa ovanstående utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet. 6.3 Balanskrav och minskad statsskuld Statsfinansernas saldo varierar naturligt i samband med konjunktursvängningar eftersom minskad sysselsättning leder till lägre skatteintäkter och högre kostnader för olika bidrag och åtgärdsprogram. Dessa s.k. automatiska stabilisatorer har den fördelen, i förhållande till en aktiv kontracyklisk finanspolitik, att de inträder . Statsfinanserna måste dock ha en sådan styrka att budgetöverskott råder i högkonjunktur och utan budgetunderskott behöver inträda vid en normal konjunkturell nedgång. Den aktuella målsättningen för statsfinanserna som innebär ett överskottsmål på i genomsnitt över en konjunkturcykel i de samlade statsfinanserna har visat sig medföra en risk att avsättningar för framtidens pensioner används för att täcka underskott i statens finanser. Därför förordar ett balanskrav som innebär att statsbudgeten inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel. finanspolitiska målsättning är att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna. Vad som ovan anförs om balanskrav och sänkt statsskuld bör ges regeringen till känna. Ur ett strikt teoretiskt perspektiv är alla skatter skadliga. Skatterna behövs för att finansiera offentliga åtaganden. Skatter är pengar som inbetalas av vanliga människor och företag. Detta gör att politiker har ett mycket stort att ansvar för att se till att skatteinkomsterna används på ett rationellt och förnuftigt sätt. Alla skatter påverkar inte samhällsekonomin likvärdigt. Vissa skatter är mer skadliga än andra skatter, och det finns förmodligen vissa skatter som är direkt negativa för samhällsekonomin. Skattesystemet ska vara så utformat att det upplevs som rättvist, som det är ekonomiskt effektivt. 7.1 Skattepolitik för självbestämmande av socialdemokratiskt styre har vanliga människor blivit alltmer beroende av bidrag från det offentliga. Med ett lägre skattetryck hade en långt högre andel av medborgarna i landet kunnat klara sig på egen hand. Istället tvingas låginkomsttagare betala en oskäligt stor andel av sin inkomst i skatt och på nåder får de tillbaka en del i bidrag. Detta röstköpande är skadligt, för såväl människor som den långsiktiga samhällsekonomins utveckling. Vårt inkomstskatteförslag ändrar på detta. Genom skatterabatter och förvärvsrabatter ger vi tillbaka makt till vanliga människor. En låginkomsttagare får ut mer med vårt förslag. som vi ger makt till människor ger vi även makten tillbaka till kommunerna och regionerna. Det kommunala självstyret ska förvandlas från dagens chimär till något konkret och verkligt. När vi tillämpar federalismens principer byggs makten underifrån. Ett led i detta är att återlämna skattebaser till kommunen som med vårt förslag kommer att få tillbaka den reella makten. 7.2 Skattepolitik för företagande och tillväxt Det startas för få företag i . De människor som satsar tid och pengar på eget företagande möts ofta av misstänksamhet och krångliga regelverk. En attitydförändring måste till. Med förmögenhetsskatt diskrimineras svenska företagare och skattereglerna för småbolagsägare är direkt kontraproduktiva. För att vi alla inte ska bli fattigare krävs ekonomisk tillväxt. Det är en förutsättning för att människor ska kunna känna sig trygga, ha jobb och kunna försörja sig själva. Skadliga skatter ska bort eller reformeras så att de inte står i vägen för företagande. 7.3 Skattepolitik för miljö och hälsa