mot · GR02A305 · 2003-10-07 00:00:00 — Inriktningen på den förda arbetsmarknadspolitiken handlar nästan uteslutande om de stora systemen och sällan om de arbetslösa människornas varierande behov av stöd, som i sin vardag påverkas av stelbenta regler, konstlade åtgärder och omfattande byråkrati. Många arbetslösa far än mer illa därför att arbetsmarknadspolitiken prioriterar generella system, i stället för individuella åtgärder. har en mycket hög arbetslöshet. Sammanlagt rör det sig om uppemot 700 000 människor som saknar ett riktigt arbete eller som vill arbeta mer än de får på arbetsmarknaden. Den ökande arbetslösheten och det bristfälliga utbudet av arbetskraft är ett avgörande tillväxtproblem. är det sammantaget uppemot 1,5 miljoner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de önskar. De är istället antingen arbetslösa, i arbetsmarknadsåtgärder, latent arbetssökande, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde vuxen människa i arbetsför ålder inte arbetar. måste lyckas skapa en arbetsmarknad som är mer rörlig och öppen en arbetsmarknad som alltid är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka, men framförallt den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösa och sjukskrivna människor som finns i måste tas tillvara, både för den enskildes och för samhällets skull. Det handlar om att skapa förutsättningar för att få fler i arbete och få fler och växande företag. Det kräver bland annat minskat regelkrångel och lägre skatter på arbete och företagande. Utöver detta föreslås genomförande av en ny arbetsmarknadspolitik. Det handlar framförallt om att sätta den arbetslöse i centrum och skapa förutsättningar för en ökad mångfald av åtgärder. Vi föreslår därtill införande av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Den skall ge ekonomisk trygghet . Fler av de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna exempelvis aktivitetsgarantin bör slopas till förmån för mer individuellt inriktade insatser. Utbildning kommer att utgöra den dominerande insatsen. En betydande del av denna utbildning är inte att betrakta som arbetsmarknadspolitik i traditionell mening. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Ett växande utanförskap 4 4.1 Uppemot 700 000 människor är arbetslösa 4 4.2 Fler människor är långtidssjukskrivna 4 4.3 Fortsatt kraftig ökning av förtidspensionerade 5 4.4 Många invandrare får aldrig ett arbete 5 4.5 En tudelad arbetsmarknad 6 5 är medelmåttigt i 8 5.1 Svensk arbetslöshet varken lägst eller högst i 8 5.2 har högst sjukfrånvaro i 9 6 Regeringen bär ansvaret 9 7 En arbetsmarknad för alla 10 8 Ett reformprogram för arbetsmarknaden 11 8.1 Från bidrag till arbete 11 8.2 Fler och växande företag 11 8.3 Sänkt skatt på arbete 12 8.4 Färre och enklare regler 13 8.5 En modern arbetsmarknadspolitik 13 8.6 Inför en allmän arbetslöshetsförsäkring 15 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att bryta det växande utanförskapet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att kunna skapa en arbetsmarknad för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebildningens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbete i stället för bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler och växande företag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på arbete.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och enklare regler.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sätta den arbetslöse i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mångfald ger fler jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en individuell arbetsförmedling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer utbildning och mindre traditionell arbetsmarknadspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en företagsinriktad lärlingsutbildning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett individuellt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge arbetshandikappade makten över sina liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en ny effektiv myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en allmän arbetslöshetsförsäkring. 1 Yrkandena 5 och 7 hänvisade till NU. 2 Yrkande 6 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 12 hänvisat till UbU. 4 Ett växande utanförskap 4.1 Uppemot 700 000 människor är arbetslösa har en mycket hög arbetslöshet. Sammanlagt rör det sig om uppemot 700 000 personer som saknar ett riktigt arbete eller som vill arbeta mer än de får på arbetsmarknaden. ökar dessutom det antal personer som antingen är öppet arbetslösa eller som är deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, jämfört med . Antal människor som saknar ett arbete eller som vill arbeta mer: I procent av arbetskraften Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete eller som vill arbeta mer Övriga latent arbetssökande (risk för viss dubbelräkning) Källa: översikt över arbetsmarknadsläget . Om vi ser till människorna och inte till statistikkolumnerna så uppgår den verkliga arbetslösheten till snarare än till . Därtill finns fler grupper av människor som står utanför arbetsmarknaden: de som är långtidssjukskrivna och de som har förtidspensionerats. Sammantaget medför detta att runt 1,5 miljoner människor som är i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden. 4.2 Fler människor är långtidssjukskrivna Den mest alarmerande utvecklingen vad gäller sjukfrånvaron i är att snart vartannat pågående sjukfall pågått än . Den långsiktiga trenden är att antalet långtidssjukskrivna fortsätter att öka, men i en långsammare takt. I jämförelse med har antalet långtidssjukskrivna t.o.m. ökat med nära 185 (!) utbetalades sjukpenning till 330 000 personer från och dessa människor hade därmed varit frånvarande från jobbet än . Det var 8 000 färre personer än , men kostnaderna för sjukförsäkringen har ändå fortsatt att öka. Av de sjukskrivna hade 134 000 varit sjukskrivna . Det är 18 000 fler människor än , vilket motsvarar . Antalet människor som varit sjukskrivna än minskade dock . Till detta skall läggas att deltidssjukskrivningarnas andel av det totala antalet sjukskrivna fortsätter att öka. 4.3 Fortsatt kraftig ökning av förtidspensionerade Alltfler människor i blir förtidspensionerade. uppgick antalet som har sjukersättning (förtidspension) till 493 000 personer. Det är 20 000 fler människor jämfört med , vilket motsvarar en ökning . Kostnaderna för sjukersättning ökade och uppgick till . Den mest oroande utvecklingen är att alltfler unga människor går i pension och lämnar arbetslivet. Antalet nybeviljade förtidspensioner/sjukbidrag har ökat stadigt . Ökningen har varit särskilt kraftig bland personer i åldrarna . Det är människor som under normala omständigheter skulle ha ett stort antal år kvar i arbetslivet. Den kraftigaste ökningen sker bland kvinnor. Antal förtidspensionerade/sjukersättning Fakta visar att sannolikheten att överhuvudtaget återgå helt till arbetet minskar drastiskt redan efter en ganska kort sjukskrivning, enligt . Efter tre månaders sjukskrivning är det endast en av fem som helt går tillbaka till arbetet. är det färre än var tionde som återgår helt till arbetet. 4.4 Många invandrare får aldrig ett arbete En ny rapport från SCB och visar att sysselsättningen minskade bland invandrare som varit i mindre än jämfört bland infödda svenskar. Arbetsinkomsterna för vissa flyktinginvandrare som varit i mindre än är lägre än för infödda svenskar. Denna tendens syns lika tydligt gällande det psykiska välbefinnandet, ohälsa och trångboddhet. Fakta från SCB och visar att integrationen av flyktinginvandrare har misslyckats. Andelen fattiga bland invandrare från exempelvis , före detta och är uppemot fem gånger högre än bland infödda svenskar. Författarna till rapporten anger att sysselsättningen är en nyckelfråga. De skriver: Utbildning som värderas lågt i , svaga språk- och samhällskunskaper, ingen svensk arbetslivserfarenhet och svagt stöd från samhället leder till låg sysselsättning och hög arbetslöshet. har flyktingarna sämre arbetsmiljö, sämre hälsa, svagare socialt nätverk och lägre samhällsdeltagande. Resultaten pekar mot onda cirklar, som tar att bryta. Människor med utländsk bakgrund är sålunda ofta de som först av alla hamnar i ett utanförskap. Det börjar redan i skolan och fortsätter på arbetsmarknaden. Den officiella arbetslösheten är två till högre bland individer med invandrarbakgrund än för personer födda i . Av de personer som invandrat efter 1995 har bara ungefär fem av tio arbete. Ett fundamentalt problem är validering av utländska utbildningar. Många människor med utländsk bakgrund som är utbildade civilingenjörer arbetar med att köra taxi. Enligt en rapport från var det bara som hade en större andel invandrare som stod utanför arbetsmarknaden än . Och andelen invandrare i som inte kommer in på arbetsmarknaden har ökat under en lång följd av år. Av de flyktingar som har sysselsättning arbetar i företag medan enbart är anställda inom offentlig verksamhet och i övriga organisationer. Detta skall jämföras med att av alla svenskfödda arbetar i den offentliga sektorn och i näringslivet. Den offentliga sektorn är således betydligt sämre på att anställa flyktingar. Staten är allra sämst på att anställa flyktingar. Om staten sysselsatte en lika hög andel flyktingar som infödda svenskar skulle 10 000 fler människor få jobb. Läget på arbetsmarknaden är värre för människor med invandrarbakgrund ju högre upp i samhällshierarkin man kommer. av invånare har utländsk bakgrund. Deras representation i styrelser och ledningsgrupper inom statliga myndigheter respektive börsnoterade företag är försvinnande liten. Sammantaget ger detta bilden av ett slutet , där dugliga och kunniga människor sållas bort bland annat på grund av sin utländska bakgrund. 4.5 En tudelad arbetsmarknad Den svenska arbetsmarknaden är tudelad. I vissa regioner har arbetslösheten minskat relativt snabbt , medan den i andra delar av landet minskat högst marginellt. däremot ökar arbetslösheten i hela landet, , månad för månad. Sprickan mellan olika delar av snarare ökar än minskar. I tillväxtregionerna runt storstäderna och universitetsorterna skapas nya arbeten, men inte tillräckligt snabbt för att kunna kompensera fullt ut för dem som försvinner. I socialdemokratiska bygder i Bergslagen och inre lyckas man inte alls få fram särskilt många nya jobb. Sammanlagd arbetslöshet i procent av arbetskraften Öppen arbetslöshet i procent av arbetskraften I aktiva åtgärder i procent av arbetskraften Källa: Ams, översikt över arbetsmarknadsläget . Av ovanstående tabell framgår bl.a. att arbetslösheten i är nära högre än den är i . I är arbetslösheten mer än dubbelt så hög som i . I län är arbetslösheten nästan två gånger så omfattande som i . 5 är medelmåttigt i 5.1 Svensk arbetslöshet varken lägst eller högst i är medelmåttigt på att bekämpa arbetslöshet. I tabellen jämförs med övriga EU. Det är ungefär lika många länder som ligger bättre respektive sämre till när det gäller läget på arbetsmarknaden. har under en följd av år legat på platserna fem till åtta i EU-ligan. Andelen officiellt arbetslösa i procent Källa: , augusti . I EU:s statistik förs även de som är heltidsstuderande men som aktivt söker arbete till gruppen officiellt arbetslösa. Detta förklarar skillnaden mellan statistiken från och arbetskraftsundersökningar. 5.2 har högst sjukfrånvaro i En studie från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar att sjukfrånvaron i är högst bland länderna inom EU. Till skillnad från andra länder som också har hög sjukfrånvaro så fortsätter sjukskrivningarna fortfarande att öka i . Sjukfrånvaron har ökat mest i . har jämfört utvecklingen av sjukfrånvaron i åtta europeiska länder, förutom ingår , , , , , och . Sjukfrånvaron är mer än dubbelt så hög i som genomsnittligt i EU. Rapporten visar dessutom att det finns ett starkt samband mellan sjukfrånvaro och konjunkturutveckling i . Detta samband finns inte i , , , och . Studien visar att endast en liten del, , av ökningen kan förklaras av befolkningens struktur och sammansättning. visar vidare att och är de länder som haft en liknande utveckling som vad gäller ökningstakt av sjukskrivningar. Deras studie visar emellertid att ökningen av sjukfrånvaron varit snabbare i än i och . 6 Regeringen bär ansvaret Den nuvarande arbetsmarknadspolitiken fungerar inte. Det är regeringen som bär ansvaret för detta. Arbetslösa får inte den service som man har rätt att kräva av arbetsförmedlingen. är det land som i förhållande till sin samlade ekonomi satsar mest på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De konkreta resultaten står inte i rimlig proportion till denna satsning. Vi har rätt att bli bemötta som enskilda individer och att få stöd och hjälp med utgångspunkt från individuella förutsättningar och behov. Detta sker endast i begränsad utsträckning. Den som är arbetslös betraktas som en administrativ börda snarare än som människa med behov av ett individuellt bemötande. är den arbetslöse beroende av arbetsförmedlingen. De arbetslösa människorna fråntas det egna ansvaret, möjligheterna att påverka sin situation och sin självkänsla. De reduceras till att vara en klienter och vad för åtgärd som föreslås styrs mer av de administrativa rutinerna är av de verkliga behoven. Det är arbetsförmedlingen som avgör om man skall utförsäkras eller ej. Det är arbetsförmedlingen som avgör vilken utbildning man kan få genomgå. Det är arbetsförmedlingen som sätter den arbetslöse i aktivitetsgarantins meningslösa terapiarbete. Arbetsförmedlarna har dubbla roller och därmed ett motsägelsefullt förhållningssätt till de arbetslösa. AMS omhändertar den arbetslöse, men skall utöva kontroll och övervakning. Samma instans som försöker hitta ett jobb åt den arbetslöse hotar med straff och indragna förmåner om man inte beter sig på rätt sätt. Tydligare kan positionen som undersåte inte bli. Människor flyttas mellan olika statistiska kolumner och fördelningen av åtgärder styrs utifrån arbetsförmedlingarnas administrativa krav. Det är statistiken som helt står i centrum inte de arbetslösa. Arbetslöshetsförsäkringen har förlorat sin funktion som en omställningsförsäkring och har i stället blivit till en sorts medborgarlön för de som en gång haft lyckan att komma in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken har allt mer gått ut på att kvalificera folk till nya ersättningsperioder i a-kassan, i stället för att hjälpa dem till riktiga jobb. Incitamenten för att söka och acceptera även lägre betalda jobb har blivit dåliga. Arbetsmarknadens murar mot nytillträdande är höga, inte minst för dem med dåliga språkkunskaper eller bristfällig utbildning i övrigt. Det är alltför vanligt att den som blivit arbetslös inte vidgar sitt sökande efter ett arbete som reglerna anger när hundra dagar förflutit. Inte heller kan arbetsmarknadspolitiken sägas vara en framgång när det gäller att hjälpa de allra mest utsatta på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är mycket hög bland arbetshandikappade och bland invandrare. Särskilt för de utomnordiska invandrarna har arbetslöshet med utanförskap och bidragsberoende kommit att bli det normala. 7 En arbetsmarknad för alla måste skapa en arbetsmarknad som är mer rörlig och öppen: en arbetsmarknad som alltid är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka, men framförallt den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösa människor som finns i måste tas tillvara, både för den enskildes och för samhällets skull. Det bristfälliga arbetskraftsutbudet är ett avgörande tillväxtproblem. Detta handlar först och främst om att skapa ett samhällsklimat som uppmuntrar arbete och kunskap. Det skall alltid löna sig att arbeta och driva företag. Skatten på arbete och kunskap behöver sänkas för alla. Utbildning måste prioriteras i alla led från till kontinuerlig vidareutbildning. Det handlar också om att alla människor, oavsett bakgrund, har kunskap och kompetens som kan tas tillvara om bara samhället erbjuder rimliga förutsättningar och möjligheter. I vårt samhälle skall alla få plats och kunna känna genuin delaktighet. I vårt blir inte hundratusentals arbetslösa invandrare ett alibi för att inte behöva öppna vårt samhälle för den reglerade arbetskraftsinvandring som krävs för att tillgodose krav på utbildad arbetskraft, exempelvis inom sjukvården. Alla som kan och vill arbeta behövs på arbetsmarknaden. Alla skall ges rimliga möjligheter att kunna försörja sig själva, i stället för att fastna i bidragsberoende. Alla människor kan ta ansvar och vill känna delaktighet. Det är nuvarande system som hindrar dem att ta detta ansvar. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om för att uppmuntra och stödja arbetslinjen fullt ut. Vi vill sätta den arbetslöse i centrum. Den arbetslöse skall inte vara en klient hos en arbetsmarknadsmyndighet, utan en respekterad medborgare med rätt att få kvalificerad service. Den enskilde måste få ha ett avgörande inflytande över vilken utbildning eller aktivitet som han eller hon skall genomgå för att kunna få ett riktigt jobb. Alla människor är olika. Det är dessa olikheter som är förutsättningen för utveckling. Det är genom att tillägna sig nya kunskaper och erfarenheter som man växer som människa. Varje väg till kunskap är emellertid unik. Därför behövs en arbetsmarknadspolitik som uppmuntrar och möjliggör individuella lösningar. 8 Ett reformprogram för arbetsmarknaden 8.1 Från bidrag till arbete måste utvecklas från att vara ett land där många är beroende av bidrag till att bli ett land där alla har ett arbete de kan försörja sig på, bra livsmöjligheter för alla och tydliga krav som går hand i hand med möjligheterna, frihet under ansvar. Där alla är medvetna om att detta innebär både ökade möjligheter och krav, såväl på den enskilde som på samhället. Arbete i stället för bidrag är den allra viktigaste åtgärden. Alla som kan arbeta skall kunna ha ett arbete att försörja sig på. Skatte- och bidragssystemen skall vara utformade så att det alltid lönar sig att arbeta. Fler jobb skapas främst genom bättre villkor för framförallt mindre och medelstora företag. Den som saknar arbete skall kunna välja arbetsförmedlare. Undervisningen i svenska för invandrare måste bli bättre och kraven skärpas. Att ha tillgång till arbete underlättar inte bara integrationen, utan även språkträningen. De som skall genomgå svenska för invandrare skall ha rätt att välja och ha rätt till undervisning som anpassas till den enskildes behov och förutsättningar. skall få resurser så att handläggningstiderna för asylutredningar kan kortas. Asylprocessen måste gå fort. Den nuvarande situationen gör att människor som kommer hit ofta hinner hamna i bidragsberoende. Inom ramen för en fortsatt reglerad arbetskraftsinvandring måste det bli lättare att få arbetstillstånd för den som har ett erbjudande om en riktig anställning. 8.2 Fler och växande företag För att snabbt kunna skapa förutsättningar för fler och växande företag krävs en förändrad politik som sätter jobben och företagen främst. Vi vill skapa världens bästa företagsklimat i . Det är här i som nya och skall startas och byggas upp. Det kräver en mängd förändringar och konkreta förslag för att kunna åstadkomma detta. Regering och riksdag måste göra det lättare att starta och driva företag, minska regelkrångel och byråkrati. Det måste skapas en ny och förenklad företagsform, för de allra minsta företagen. Genom att avstå från en del av de regler på skatteområdet som inte behöver användas för denna typ av företag kan kraven på redovisning och uppgiftslämnande förenklas. Det handlar bland annat om att införa en ny och förenklad företagsform, att ta bort byråkrati och regelkrångel i samband med startande och drivande av företag, avvecklande av etableringshinder, ökad rättssäkerhet, en företagarvänligare miljöbalk, bättre konkurrensvillkor och slopad överbeskattning av företagande och investeringar. Därtill krävs bland annat en långsiktigt tryggad energiförsörjning och en väl utbyggd infrastruktur. Lönebildningen måste ske lokalt så att lönerna bestäms så nära den enskildes verklighet som möjligt. Individuella löner belönar mer direkt de anställdas kunskaper och arbetsresultat. Totalt sett fungerar inte lönebildningen tillräckligt väl på den svenska arbetsmarknaden. 8.3 Sänkt skatt på arbete En av de allra mest avgörande reformerna för att kunna skapa en rörlig arbetsmarknad som alla människor har tillträde till handlar om att sänka skatten på arbete och ännu mer specifikt att sänka skatten på arbete mest för dem med låga och medelstora inkomster. Det handlar också om kontinuerligt att sänka skatten på utbildning och kunskap. Vi vill genomföra en modern inkomstskattereform som innebär att grundavdraget höjs i ytterligare ett antal steg till . Det skall alltid löna sig att arbeta. Den lönenivå som krävs för att en individ skall uppfatta det som mer lönsamt att arbeta än att avstå från att arbeta måste sänkas. Ett förvärvsavdrag skall införas. Det ger ökad motivation att arbeta. Vi vill sänka skatten på hushållstjänster. Rimliga möjligheter att kunna köpa hemservice på den vita marknaden skulle kunna bidra till att bryta trenden med alltfler unga välutbildade sjukskrivna kvinnor. Ett förslag om sänkt skatt på hushållstjänster skulle dessutom kunna leda till att fler människor kan minska sin arbetstid, den oavlönade arbetstiden. Därtill skall alla ges rimliga möjligheter att minska sin ordinarie arbetstid som det skall vara lönt att arbeta mer. Sänkt skatt på arbete för inkomsttagare med låga och medelstora inkomster är den viktigaste åtgärden i detta sammanhang. Fastighetsskatten slår hårdast mot hushållen i tillväxtregionerna där många av de nya jobben skapas. Fastighetsskatten är därmed en bland många faktorer som motverkar den ekonomiska tillväxten. Den bör tas bort så snart det finns rimliga ekonomiska förutsättningar. 8.4 Färre och enklare regler Omfattande byråkrati och regelkrångel kringgärdar start och drift av företag i vårt land. För att underlätta tillkomsten av nya företag behövs en radikal förenkling och minskning av regelsystemen. Det måste också bli enklare att anställa fler medarbetare i företagen. Det är bra för alla om rörligheten på arbetsmarknaden ökar. Dagens lagstiftning motverkar att anställda byter arbetsgivare. Istället premierar lagstiftningen de som stannar på sitt gamla jobb år . Vi vill utforma den arbetsrättsliga lagstiftningen så att fler personer vågar byta arbete oftare och så att fler företag vågar anställa fler. Nuvarande system medför dessutom att många människor som blivit sjukskrivna, tack vare sin arbetssituation, återgår till sitt gamla jobb och därmed riskerar att bli sjukskrivna igen. Den verkliga tryggheten för de som förvärvsarbetar säkerställs inte av lagen om anställningsskydd, utan avgörs av det svenska näringslivet och hela det svenska samhällets förmåga att kunna skapa ökad tillväxt och välstånd. Det är bara genom att svenska företag klarar av att motsvara kundernas krav och konkurrenternas förmåga som jobben långsiktigt kan tryggas. Vi vill genomföra en förlängning av provanställningsperioden och låta även större företag undanta två personer från turordningsreglerna. Vi tror dessutom att det kommer att bli allt naturligare att individuella avtal kommer att användas på arbetsmarknaden. De anställda och arbetsgivarna skall genom förhandlingar komma överens om arbetstidens längd och utformning.