mot · GR02Fi240 · 2003-10-07 00:00:00 — För detta behövs en skattepolitik som skapar tillväxt och välfärd. Det behövs en ny skattereform för 2000-talet. Det grundläggande temat ska vara det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. Vi ska ha breda skattebaser och låga skattesatser. Skattesystemet måste vara lätt att förstå och bygga på generella skattesatser och likformighet. Detta ökar rättvisan och minskar motiven att försöka hitta vägar att kringgå beskattningen. En reform av skattesystemet ska bidra till att ge människor större makt över sina liv och uppmuntra arbete, företagande, egenförsörjning, risktagande, sparande och eget ansvar. Detta är absolut nödvändigt om vi ska lägga grunden för en högre ekonomisk tillväxt. Vi har nått vägs ände i att lappa och laga i ett alltmer tillväxtfientligt och obegripligt skattesystem. Vi har också nått vägs ände för möjligheten att ersätta sänkta skatter på vissa områden med höjda skatter på andra. Ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem för jobb och företagande kräver därför stegvis sänkt skattetryck. Ett brett arbete med att reformera skattesystemet bör därför genomföras. Vi ska ha lägre inkomstskattesatser sänkt skatt för låginkomsttagare och sänkta marginalskatter. Barnfamiljernas försörjningsbörda bör speglas i beskattningen. Vi ska ha sänkt skatt på individuellt ägande och risksparande och sänkta skatter på företagande och företagare. föreslår konkret i vårt budgetalternativ följande förändringar på skatteområdet: Sänkt inkomstskatt för alla Vid förra skattereformen sades att de flesta inkomsttagare bara ska betala kommunalskatten och att den högsta marginalskatten ska vara . Det är ett mål som bör uppfyllas. Ett första steg på den vägen innehåller avskaffad s.k. värnskatt, vilket sänker den högsta marginalskatten , att gränsen för statlig skatt flyttas upp och läggs vid inkomster på ca . Sänkta inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare genom ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten på av inkomsten införs. Med våra skatteförslag får över 1 miljon skattebetalare lägre marginalskatt. Det blir en ordentlig minskning av den andel som betalar statlig skatt. Sänk skatten på arbete Arbetsgivaravgiften är en tung del av skatten på arbete. Lägre arbetsgivaravgifter kommer att göra det lättare att anställa fler människor, inte minst inom tjänstesektorn. långsiktiga inriktning är att den del av arbetsgivaravgifterna som är en ren skatt ska tas bort. I ett första steg föreslår vi att arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks med . Sänk skatten på sparande och risktagande ska vara ett attraktivt land att spara och investera i, även för svenskar. Därför vill vi avskaffa förmögenhetsskatten. Som ett första steg vill sänka den genom att avskaffa sambeskattningen av makar. Sambeskattningen av makar i förmögenhetsbeskattningen är en restprodukt i skattesystemet från den tid då kvinnor inte betraktades som egna ekonomiska subjekt. I ett andra steg vill vi höja fribeloppet till . Som ett tredje steg avskaffas förmögenhetsskatten helt. Vi vill också stimulera långsiktigt kompetens- och pensionssparande genom att höja avdragsrätten för inbetalningar från ett halvt till ett basbelopp. Vi vill avskaffa dubbelskatten på aktiesparande, det ska inte vara sämre att spara i aktier än på bankbok, och påbörjar detta genom en stegvis sänkning av skattesatsen för enskilda personers aktieutdelning. Regeringen har aviserat vissa lättnader i 3:12-reglerna. De krångliga reglerna blir dock i huvudsak kvar och även orättvisan i beskattning mellan små och stora företag. Den skattelindring som regeringen föreslår är dessutom utformad på ett sånt sätt att det kommer att ta innan den får full verkan. vill att småföretagen ska få det lättare . Därför vill vi att fåmansbolagsreglerna förenklas avsevärt och att skattebördan på småföretagare sänks så att en rättvisa uppnås mellan beskattningen av små och större företag. Fastighetsskatten är orimlig i sin utformning och nivå. kräver att fastighetsskatten reformeras för att avskaffas. Olika bostadsformer ska beskattas likvärdigt. Taxeringen måste bli rättvis och rättssäker. En kraftig sänkning måste omgående ske. Dagens nivå och utformning i kombination med förmögenhetsskatt innebär att vissa människor drabbas extremt hårt och inte har råd med sina bostäder längre, som skattemoralen på bredare front undergrävs. Fastighetsskatten sänks, från av taxeringsvärdet till för småhus och från till för flerfamiljshus. Taxeringsförfarandet ska reformeras och fortsatta stegvisa sänkningar ske. är i princip för att delvis finansiera sänkta skatter på arbete med höjda skatter på energi och annat som belastar miljön, s.k. grön skatteväxling. har dock redan betydande energiskatter. Det viktigaste är att arbeta för en gemensam koldioxidskatt inom EU, i förlängningen globalt. Att ytterligare belasta hushållen med höjda uppvärmningskostnader är, åtminstone , inte acceptabelt. Vi föreslår att en skatt på sopförbränning införs. Den skatteväxling som är en del i samarbetet mellan s, v och mp har fått en alltmer tragikomisk utformning. införs olika skattehöjningar, varje gång med skiftande utformning. Den motsvarande skattesänkning som skulle komma för års höjning skulle bestå av kompetenskonton. Det är i sig ytterst tveksamt att hantera växling med den metoden. Vad värre är, den har dock fortfarande inte överhuvudtaget genomförts. I stället ska skatteintäkter sättas in på Riksgälden. I årets budgetproposition tycks växlingen i den delen helt borta ur planerna. Den gröna skatteväxlingen blev, precis som vi varnat för, en rejäl svartväxling. De efterkommande åren har inkomst- och arbetsgivaravgiftssänkningar genomförts. Så också i årets förslag. Dock har dessa inte följt någon enhetlig linje, utan haft ny utformning ; upptrappning/nedtrappning av grundavdraget, en generell skattereduktion etc. På detta vis har skatteväxlingen ytterligare bidragit till att förvandla inkomstskatteskalorna till ett obegripligt virrvarr, omöjligt för den enskilde att överblicka. Utbildning för tillväxt, dynamik och jämlikhet Vi måste skapa en skola med högre kvalitet och större flexibilitet. För del gäller det att satsa mer på baskunskaperna läsning, skrivning och räkning under de tidiga skolåren. En rätt till stöd av speciallärare måste införas. För att skolan ska kunna försäkra sig om att ingen enda elev lämnas utan stöd, som skulle behöva det, måste utvärderingen av elevernas kunskaper stärkas. Alla elever ska från och med första årskursen få ett skriftligt omdöme som beskriver deras kunskapsmässiga och sociala utveckling. Ett nationellt prov i svenska och matematik ska införas i årskurs tre. Betyg ska sättas från och med årskurs sex. Gymnasiet måste erbjuda bra utbildningar även till de elever som inte vill bli högskolebehöriga. Därför måste rejäla yrkesutbildningar skapas, som anpassar den teoretiska utbildningen till den bransch som eleven siktar mot att arbeta i. Kunskaperna i yrkesämnen måste stärkas. En lärlingsutbildning måste införas, där halva tiden tillbringas i företaget. Lärlingsutbildningen ska framför allt inriktas mot arbete inom små företag och hantverksyrken. Det är dags att tänka mer på hur många som framgångsrikt avslutar sina högskolestudier än på hur många som går in i högskolesystemet. Antalet utbildningsplatser ska byggas ut i en lägre takt, så att satsningar kan göras på kvaliteten i undervisningen. Då kan lärartätheten öka, så att lärarna kan ges mer tid till såväl undervisning som forskning. Studenterna ska genom sina val av utbildning ges större möjlighet att påverka var antalet platser förläggs. För att underlätta deras val, måste det också göras tydligare vilka kvalitetsskillnader som finns mellan de olika högskolorna. Vi bör gå mot en rollfördelning mellan högskolor, där elitutbildningar med forskningsanknytning finns på vissa och andra koncentrerar sig mera på akademisk grundutbildning. behöver vi också utveckla fackhögskolor med yrkesinriktad utbildning som inte är traditionellt akademisk. Högkvalitativ grundforskning är en förutsättning för den tillväxtskapande, behovsstyrda forskningen. Svensk forskning har varit framgångsrik på grund av de stora satsningar som gjordes . Framför allt saknas resurser till den fria grundforskningen. Därför föreslår en kraftig ökning av resurserna till forskningen vid universitet och högskolor. Jämställdhet är lönsamt för alla Jämställdhet handlar om makt. Kvinnor har generellt mindre makt i arbetslivet liksom män generellt har mindre inflytande över familjelivet. Män behöver få större insikt om vilket arbete som krävs för att få vardagslivet att gå ihop, för att förstå att det går att vara en delaktig pappa som man arbetar, precis som det måste gå att vara mamma och ha en yrkesroll och egen försörjning. Den liberala lösningen för att få människor att känna att deras stressade och pressade tillvaro är i balans handlar om att människor skall få mesta möjliga makt och inflytande över sina egna liv. För att detta ska bli verklighet krävs en liberal jämställdhetsreform som inbegriper förbättrade arbetsvillkor med möjlighet till privata alternativ inom vård, skola och omsorg, fler kvinnor som startar egna företag, ett mer jämställt skattesystem samt ökad vardagsmakt. Valfrihet är en avgörande komponent för att få människor och därmed att växa. Får människor ökad valfrihet och ökade möjligheter i sina liv leder det också till positiva samhällsekonomiska effekter med lägre sjukskrivningar och högre tillväxt. Ökad egenmakt över sitt arbetsliv, sin arbetstid, sin kompetensutveckling, privatekonomi och sitt familjeliv, är centralt för att vi skall nå ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. En rad viktiga reformer krävs för att kvinnor och män skall få makten i sina egna liv på jämställda villkor: Gör upp en handlingsplan för rättvisa löner. Genomför en arbetstidsreform. Decentralisera och reformera den offentliga sektorns verksamheter. Inför valfrihet i barnomsorgen. Inför individuella kompetenskonton. Delat ansvar jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen. Kvinnors företagande leder till ökad tillväxt Det är viktigt för jämställdheten, tillväxten och löneutjämningen att kvinnor ges möjlighet att starta och driva verksamheter i egen regi. Genom att bryta upp den offentliga sektorns monopolställning får kvinnor mer än en arbetsgivare att välja mellan vilket leder till konkurrens och en allmän lönepress uppåt. Ett exempel på detta är sjuksköterskornas lönesituation. Sjuksköterskornas löner har ökat genom att landstingens monopol delvis brutits upp. Vi är övertygade om att fler kvinnor kan och vill starta eget, men för det krävs att företagarklimatet radikalt förbättras och regelverket förenklas. Till exempel är reglerna för utfärdande av F-skattsedel för krångliga och utesluter i praktiken vissa yrkesgrupper från att starta eget. En viktig väg till fler kvinnliga toppchefer går via fler kvinnliga småföretagare. Om fler kvinnor fick möjlighet att driva egna företag skulle förebilderna bli fler och fler kvinnor skulle kunna rekryteras till högre positioner inom näringslivet. För att så skall ske måste också kvinnors kompetens synliggöras och fler egenskaper än de traditionellt manliga vara meriterande. De flesta av oss vill satsa på både barn och jobb. Men efter dagens slut så finns dammiga golv och smutsiga kläder att ta hand om. Om det fanns möjlighet att köpa hushållstjänster till överkomligt pris skulle det minska stressen för många, inte minst för småbarnsfamiljer. Eftersom det är kvinnorna som tar huvudansvaret för hushållsarbetet, skulle fler privata hushållstjänster särskilt underlätta för kvinnor att förena familjeliv med arbete. vill därför sänka skatten på hushållsnära tjänster så att det vita timpriset sänks. Det är uppenbart att det finns behov av hjälp eftersom svart hemhjälp förekommer i så stor utsträckning. Ett annat viktigt argument för att göra hushållsnära tjänster vita är att de som arbetar inom dagens svarta tjänstesektor inte har någon anställningstrygghet och inte får pension den dag de går i pension. Men regeringen visar inga tecken på att vilja möjliggöra för stressade barnfamiljer att få en liten i en annars så pressad och stressad tillvaro. Även här är likhetstanken överordnad, viktigare än att skapa möjligheter för lika villkor för kvinnor och män är att alla sköter städningen själv. Stärk rättssäkerhet och rättstrygghet En fungerande rättsstat är lika viktigt för ett gott samhällsbygge som demokratin själv. Att statens maktutövning för att upprätthålla demokratiskt stiftade lagar fungerar väl är i själva verket en förutsättning för en stabil demokrati. Det är vidare helt avgörande för att välstånd skall kunna skapas för medborgarna i allmänhet. Våld, korruption och allmän laglöshet fräter sönder samhällen inifrån. Runt om i vår värld finns tragiska exempel på vad avsaknaden av rättsstaten kan betyda. Poliser, åklagare, domstolar och kriminalvård hör till statens främsta verktyg. Att de har tillräckliga resurser som används effektivt är en förutsättning för både rättstrygghet och rättssäkerhet. För en växande ekonomi måste tvister som uppkommer kunna avgöras snabbt och effektivt. Ekonomisk brottslighet och korruption finns även i och måste bekämpas med ökad kraft. Medborgare och företag lägger ner en allt större del på att garantera sin rättstrygghet när staten sviker. Dessa resurser skulle annars kunnat gå till betydligt mer produktiva och offensiva investeringar. liberalerna anser därför att det krävs en upprustning av rättsstaten. Vi är dock även på detta område bundna av den av Socialdemokraterna framregerade ekonomiska verkligheten. Trots detta finner vi utrymme att satsa mer för att öka såväl rättstryggheten som rättssäkerheten i . Det behövs mera resurser i hela rättskedjan, polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, liksom det behövs bättre prioriteringar inom rättsväsendet och en mer ändamålsenlig organisation. Båda är en förutsättning för ökad tillväxt. Infrastruktur behövs för tillväxt Goda transportmöjligheter för industrin är en förutsättning för ökad tillväxt. Goda transportmöjligheter för människor att kunna ta sig till och från sin arbetsplats är likaså en förutsättning för ökad tillväxt. Vägar och järnvägar har länge eftersatts såväl vad avser underhåll av befintlig som utbyggnad av ny infrastruktur. Den ökande trafiken inte minst i tillväxtregionerna liksom nya trafik- och transportmönster skapar behov av både nya och utbyggda väg- och järnvägssträckningar. Behoven av underhåll och investeringar är stora i hela . Den traditionella basindustrin kommer även framöver att ge ansenliga bidrag till både tillväxt och exportintäkter. Underhåll, tjälsäkring och ökad bärighet är därför av största vikt. Trafiksäkerheten ställer fortsatta krav på att separera trafiken på de större vägarna. I storstadsregionerna har trafikens infrastruktur inte alls hållit takten med befolkningsökningen. Möjligheter till regionförstoring med förbättrad arbetspendling över större sträckor omöjliggörs, vilket har negativ effekt på förutsättningarna för ökad tillväxt. Getingmidjan i utgör ett växande hinder för en fungerande järnvägstrafik såväl för som för järnvägstrafiken till och från alla delar av landet. En snar utbyggnad av och Mälartunneln är av högsta prioritet. Regeringens infrastrukturpolitik präglas av kortsiktiga budgetöverväganden. Investeringar i trafikens infrastruktur måste ges en långsiktigt mer förutsägbar inriktning än vad som är fallet. Därvid måste nya former för finansiering, som samfinansiering med näringslivet (PPP), prövas. I då demokratin utsatts för en grov attack ska kulturen framhållas som drivkraft i det demokratiska samhället för grundläggande demokratiska värden. Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna i den liberala kulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle. Kulturen är dessutom en tillväxtfaktor i samhället. Kulturen är en verksamhet med ett egenvärde, men det hindrar inte att man kan se klara kopplingar till tillväxten. Sedan vann 1974 har det svenska musikundret lett till en ny basindustri för . Både musikindustrin och upplevelseindustrin är stora exportframgångar, där svensk musikexport endast överträffas av och . Här har inte minst de kommunala kulturskolorna bidragit till framgången. Detta ger tillväxt inte bara i storstaden, och är bara några exempel på kulturen som motor. Svensk design uppmärksammas internationellt och ger svensk industri möjligheter att nå nya marknader. För att nå allt detta krävs en god samhällelig kulturinsats. God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektriciteten är mycket viktig för industrin, handeln, jordbruket och tjänstesektorn. För oss liberaler är det självklart att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri energiproduktion precis som i ekonomin i övrigt. Staten ska ställa krav om hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Men staten ska inte förbjuda någon specifik teknik för energiproduktion, om den uppfyller miljö- och säkerhetskraven. anser alltså att energiproduktionen inte ska styras av politiska beslut utan av konsumenterna. För att de enskilda konsumenterna ska kunna bestämma behöver deras rättigheter och möjligheter stärkas. kärnkraften ska utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd, de politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraft tas bort, samhällets beredskap för att klara tillfälliga kriser inom försörjningen förbättras, sanktioner införs för nätägare som försvårar för kunder att byta elleverantör. Bostadsförsörjningen är en viktig tillväxtbefrämjande faktor. liberalernas uppfattning är att det krävs många åtgärder inom en rad områden för att få igång bostadsbyggandet. Konsumentmakten behöver stärkas, konkurrensen främjas, valfriheten öka och skatterna minska. Det handlar om åtgärder inom hyressättningssystemet, den statliga markpolitiken, beskattningen, regelverket inom PBL, konkurrensen inom byggbranschen med mera. Vi har genom tre bostadsmotioner visat på en rad åtgärder som snabbt kan vända utvecklingen. liberalernas viktigaste förslag är: reformerad hyressättning i nyproduktionen tillåt försöksverksamhet skärpt konkurrens inom byggandet och ökad arbetskraftsinvandring valfrihet som ledstjärna, olikhet behövs, inför ägarlägenheter sänkta boskatter: sänkt fastighetsskatt och förmögenhetsskatt krafttag mot svarthandeln med hyreslägenheter hyresgästerna ska välja vem som förhandlar om hyran hemlösa behöver också bostäder regelförenklingar inom (PBL). utjämning med tillväxt i fokus Ett skatteutjämningssystem är en förutsättning för att kommuner och landsting ska ha likvärdiga möjligheter att bedriva sin kärnverksamhet. Men ett utjämningssystem får inte stå i vägen för kommuners och landstings egna försök att förbättra sin situation.Nyligen har en utredning lämnat förslag till viss översyn av det kommunala utjämningssystemet. Utredningens förslag om att inkomstutjämningen och det generella statsbidraget ska integreras till ett statligt nettobidrag är en förändring i rätt riktning, liksom vissa andra förenklingar är bra. Förslagen är dock absolut inte tillräckliga. Utjämningssystemet måste gynna de kommuner som driver en tillväxtbefrämjande politik med bostadsbyggande och skapar förutsättningar för företagande. De högre kostnader för lokaler och löneläge som finns i storstadsregionerna måste avspeglas i systemet. Tyvärr ger inte utredningens förslag de förutsättningar som hade behövts för en genomgripande förändring mot ett mer rättvist och tillväxtfrämjande utjämningssystem. anser att en mer genomgripande reformering är nödvändig. En viktig del i en väl fungerande marknadsekonomi är en stark konsumentmakt. För att starka och kunniga konsumenter ska kunna agera på marknaderna krävs fungerande konsumenträtt och konsumentskydd. Bättre märkning av produkter, reformerad jordbrukspolitik, fri etablering för såväl livsmedelsbutiker som dagis och stärkt konsumenträtt för de offentligt finansierade tjänsterna är några viktiga exempel på hur konsumentmakten kan stärkas. Ge medborgarna samma konsumenträttigheter i välfärdstjänster som andra varor och tjänster, och öka valfriheten mellan olika utförare. Det krävs mer och öppnare offentlig upphandling. Slå dessutom samman och och förtydliga uppdraget. Staten ska inte vara företagare Vi liberaler vill att fler människor ska äga och driva företag. Däremot anser vi inte att staten, annat än i ett fåtal undantagsfall, ska driva företag. Det är en viktig liberal princip att staten, som har makten att ändra regler och lagar samt övervakar deras tillämpning, inte ska vara med och konkurrera som en aktör på marknaden. Det finns många exempel på att statligt och kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller dold subvention och diskriminerande offentlig upphandling. Socialdemokraterna tog ett ytterligare steg i denna riktning när man skapade ett särskilt konto vid , genom vilket medel ska slussas mellan statliga företag från vinstgivande företag till förlustmaskiner. I praktiken handlar det om att kunna hålla förlustföretag som SJ och under armarna. handlar det om en överföring på . säger nej till dessa idéer av flera olika skäl. Det viktigaste är att regeringen på detta sätt snedvrider marknaden till nackdel för privata intressenter. En grundläggande invändning är också att det står i strid med budgetlagen och är konstitutionellt tvivelaktigt. Genom att flytta den avgörande budgetmakten i dessa frågor från till regeringen begränsas allmänhetens insyn och det demokratiska systemets genomskinlighet. vill gå den motsatta vägen. Vi säger nej till statlig koncernbildning och vill i stället att de flesta statliga företagen skall försäljas . En privatisering av statens ägande erbjuder en möjlighet att sprida privat ägande av företag till flera. Vi anser att i längden är privat företagande också effektivare. Försäljningsintäkterna bör användas för att minska statsskulden. Den minskning av räntebetalningarna som då uppkommer är en långsiktig besparing. Försäljningen bör ske successivt. Dagens konjunkturläge gör det svårt att göra en exakt prioritering av vilka företag som bör säljas först. anser att följande företag bör säljas så snart respektive marknad är lämplig: hela det statliga innehavet i , innehavet i (Nordbanken), (bl.a. ), , , , , , SAS Gruppen, , , , m.fl. Vallöfte nr 2 Statsskulden ska minska Mål för sparande och statsskuld uttalade i förra höstens ekonomisk-politiska motion: Den långsiktiga frågan gäller hur kravet på det offentliga sparandet och på skatter och utgifter ska formuleras i ett längre perspektiv. Vi anser att kravet på det offentliga sparandet bör tas upp till förnyad analys och debatt. Så har också skett genom den nya , remissbehandlingen av denna samt debatten inför folkomröstningen om införande av euron. har tagit ställning i denna fråga. har tidigare ställt upp på regeringens mål om att överskottet i de offentliga finanserna skulle motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Kravet omfattade det samlade överskottet i stat, kommuner och pensionssystemet. Förutsättningarna är nu annorlunda genom att det autonoma pensionssystemet har börjat verka. Målet för de offentliga finanserna måste ta hänsyn till de ändrade förhållandena. Under de närmaste decennierna innebär befolkningsutvecklingen att pensionssystem kommer att visa överskott. kommer detta överskott att ligga av BNP. Det gäller summan av premiepensionssystemet, PPM, och det kvarvarande fördelningssystemet, AP-fonderna. Premiepensionerna är grundlagsskyddad privat egendom. Det går i praktiken inte heller att föra pengar mellan AP-fondsystemet och statsbudgeten utan att bryta mot den breda politiska pensionsöverenskommelsen eller mot löftena till dagens och framtidens pensionärer.