ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning till stöd för musselodlingen i . Övergödningen av våra kusthav utgör fortsatt ett stort miljöproblem, även om vissa åtgärder vidtagits på land för att minska läckaget av näringsämnen till havet. I någon mån anpassar sig ekosystemen till den ökande mängden växtplankton som orsakas av övergödningen genom att musslor och andra organismer, som utgör s.k. filtrerare, ökar kraftigt i antal. Dessa filtrerare är av avgörande betydelse för att reducera planktonbiomassan i kusthavet. Risken för skadliga planktonblomningar minskar i områden med många filtrerare. innerfjordar, t.ex. fjordarna runt och , är mycket hårt drabbade av bottendöd och låga syrehalter. I dessa områden finns goda möjligheter att s.a.s. biologiskt manipulera fjordsystemen, genom att öka antalet filtrerare med hjälp av musselodlingar. Områdena är väl lämpade för sådan verksamhet. Beräkningar har visat att man skulle kunna minska syreförbrukningen i djupvattnet genom minskad sedimentation av organiskt material i dessa områden. Det finns också andra intressanta användningsområden för musslorna, vid sidan av livsmedelsområdet. Det pågår forskning och utvecklingsarbete för att musslorna ska kunna användas som t.ex. gödning eller som djurfoder. odlas musslor i dessa kustområden, men försök till utökning av odlingarna har medfört stora problem. Odlingarna hämmas av långa perioder med skördestopp på grund av toxiska alger som gör musslorna giftiga. För att denna mycket strategiska verksamhet ska kunna överleva kommersiellt och utvecklas och därmed bidra till en bättre balans, behövs ökad kunskap kring hur förorening av musslor till följd av algförekomst kan minska och undvikas. Behov finns därför av att rikta marin forskning till detta ändamål. Det skulle dessutom behövas stöd till denna näring, dels till investeringar för att uthålligt ha möjlighet att driva verksamheten också i perioder av skördestopp, dels riktat till uppbyggnad av en kontrollfunktion av musselkvaliteten i samverkan med . Regeringen bör få i uppdrag att låta utreda stödinsatser till musselodlingen i i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GR02MJ238 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning av hästtandläkare. Det stora och ökande antalet hästar i innebär att hästen har en stor och ökande betydelse i samhället. Sektorn beräknas omsätta och genererar sysselsättning för tiotusentals svenskar. Hästhållningen är viktig för att hålla det svenska landskapet öppet, och näringen som sådan har stor betydelse för möjligheten att upprätthålla och utveckla en levande landsbygd. De ca 300 000 svenska hästarna är exempelvis en stor inkomstkälla för jordbruket. medför hästnäringen i det moderna samhället en länk mellan stad och landsbygd samt är en källa för idrottande och rekreation inte minst för unga. För att hästsektorn skall kunna fortsätta utvecklas krävs insatser i den infrastruktur som är nödvändig för hästhållningen. Ett sådant exempel är att det finns tillräckligt med veterinära resurser. Detta är givetvis också en central djurskyddsfråga. Trots det stora antalet hästar saknas en kvalificerad svensk utbildning för hästtandläkare. Detta trots att munnen står för en stor del av de medicinska besvär som hästarna har. Att utbildningssystemet kan leverera denna kompetens är därför ytterst väsentligt och regeringen borde ta initiativ så att så också blir fallet.
mot · GR02MJ239 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fortsatt forskningsverksamhet vid Stenstugu på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av samtliga forskningsstationer och försöksverksamheter inom SLU. Staten inköpte 1954 gården Stenstugu i på för att det ansågs angeläget med en försöksgård på . Bakgrunden var bl.a. att det råder speciella förhållanden ur odlingssynpunkt på ön. Försöksverksamhet har bedrivits separat från gården. Egendomen Stenstugu har utvecklats och anpassats för att vara hyresvärd för försöksverksamheten. Betydande resurser har lagts ned i byggnader och utrustning för att tillgodose försöksverksamhetens behov. Lantbruket och därtill knutna förädlingsindustrier utgör grunden för cirka 1/3 av de sysselsatta på . Inget annat län har så stor andel sysselsatta inom denna sektor. Lantbruket och livsmedelsnäringen har hög prioritet i tillväxtavtal/program. Forskningsstationen utgör en väsentlig faktor i arbetet med att utveckla den gotländska livsmedels- och energiproduktionen. Utvecklingen av nya produkter är viktig. Det etablerade livsmedelsinstitutet, som tillkommit med statliga medel, på , är en länk mellan forskning och utveckling som kommer hela samhället till godo. SLU kommer att avveckla huvudmannaskapet för försöksverksamheten på . Eftersom en fortsatt försöksverksamhet är viktig har prövat möjligheterna att överta huvudmannaskapet för försöksverksamheten. Både hushållningssällskapet och SLU har intresse i att den växtodlingsinriktade försöksverksamheten kan fortsätta vid Stenstugu. En förutsättning för hushållningssällskapet att ta över verksamheten är att en uppgörelse träffas med rimliga villkor. kan tänka sig att arrendera eller eventuellt förvärva gården. Eftersom SLU inte kommer att ha någon koppling till försöksverksamheten är ett arrende eller köp av hela gården den bästa lösningen. Det har vid diskussioner med SLU ansetts att det är mest rationellt att försöksstationen och egendomen blir en enhet. Det skulle innebära bättre kostnadseffektivitet genom samordning/nyttjande av personal och maskiner m.m. känner ansvar för fortsatt försöksverksamhet på med Stenstugu som bas, men måste ges rimliga förutsättningar för att starta upp och utveckla verksamheten. Ett arrende eller köp av fastigheten bör ske på villkor som gör det möjligt att fortsätta med försöksverksamheten. Inom SLU finns flera försöksverksamheter i olika driftsformer. För att garantera lika behandling av alla försöksverksamheter som bedrivs i olika delar av landet krävs en översyn av hela verksamhetsområdet. Jordbruksdriften är också en viktig del av forskningen. Den motiveras av särskilda behov i form av extra kapacitet och speciell kompetens för att kunna hantera försöksverksamhet inom den forskning som bedrivs inom området.
mot · GR02MJ240 · 2003-10-07 00:00:00 — Gemensamt retur- och pantsystem inom EU för aluminiumburkar och glasflaskor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett gemensamt retur- och pantsystem inom EU. är ett föregångsland i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Miljöpolitik är en viktig del i regeringens politik för hållbar utveckling. Miljöproblemen känner inga nationsgränser. För att skapa en hållbar värld krävs globalt samarbete och nationella överenskommelser. lägger stor vikt vid det regionala miljösamarbetet för att skapa en mer enhetlig miljöpolitik, inte minst i vårt närområde. Samverkan och handeln mellan EU:s länder tenderar att öka, och den privata införseln av varor från andra EU-länder blir inte mindre allteftersom länderna synkroniserar sina regelverk. Införselreglerna för alkohol är en sådan regel som också påverkar miljön. När flödet av burkar och flaskor över nationsgränserna ökar och varje land har sitt retursystem blir detta även en avfalls- och miljöfråga. Vi i är noga med att ta flaskor och burkar till returcentraler och få pant tillbaka. Detta går inte att göra med de burkar eller flaskor som är inköpta i annat EU-land. Därför bör , som i många fall driver miljöfrågor och är ett föregångsland, också ta sig an frågan om ett gemensamt retur- och pantsystem för aluminiumburkar och glasflaskor inom hela EU-området.
mot · GR02MJ242 · 2003-10-07 00:00:00 — Ansvar för återtagande av aluminiumburkar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att producenter av aluminiumburkar genom producentansvaret åläggs att återta deformerade burkar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett parallellt returburkssystem upprättas för aluminiumburkar utan svenskt ursprung. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att producentansvaret även skall gälla återtagande av aluminiumburkar som blivit oräknade på grund av att returburksautomat saknas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett system upprättas för att tillvarata PET-flaskor av utländskt ursprung. Producentansvar bör också gälla deformerade aluminiumburkar Producentansvar har införts för att minska vårt växande sopberg och för att minska spridningen av ämnen, som är skadliga för vår miljö. Dessa ämnen skall, där så är möjligt, kunna ingå i ett kretslopp med bl.a. återanvändning av material. Generellt ger användning av återvunnet material i tillverkningsprocesser mindre energiåtgång och mindre påverkan på miljön i form av utsläpp. När det gäller aluminium så sparar man av energiåtgången genom att använda återvunnet material för att tillverka produkter jämfört med om man använder jungfrulig råvara. Producentansvaret gäller också återtagande av aluminiumburkar. Aluminiumburkar ingår i ett retursystem, där producenten har fått tillbaka pantpengar för att återta burken. I dagens läge gäller inte detta återtagande om burken har blivit deformerad och tillplattad, och jag hoppas nu med denna motion äntligen få en lösning på detta problem. Tillplattade och deformerade burkar tas inte emot Returburksautomater tar inte emot skadade och deformerade burkar. Tillplattade burkar blir liggande ute i naturen, där ingen tar vara på dem och de bidrar på så sätt till en förstörd miljö, både vad gäller spridning av aluminium i naturen och risken för att djur skall skadas. Producenter måste därför åläggas att ta tillbaka även skadade burkar. Panten för burken har ju producenten redan erhållit även det ett skäl för att ta tillbaka burkar. Returburksautomater tar heller inte emot utländska burkar på grund av att streckkoden, EAN-koden, inte går att avläsa i automaten. Vissa affärer tar dock nu tillbaka danska burkar. Ett parallellsystem bör införas för att kunna ta hand om icke svensktillverkade burkar. En tredje anledning till att burkar inte tas om hand är att mindre affärer inte har råd eller möjlighet att skaffa en returburksautomat. För att kunna lämna tillbaks burkar till producenten måste burkarna ha blivit räknade i en automat. Kan detta inte ske återtas inte heller burkar på grund av att en returburksautomaträkning inte har utförts. Även här måste en ändring till stånd, så att även dessa oräknade burkar kommer in i returburkssystemet. Ett system för att ta tillvara PET-flaskor av utländskt ursprung bör upprättas och ges regeringen tillkänna. Dessa flaskor blir nu liggande i naturen, liksom aluminiumburkarna, och dessa utifrån införda flaskor blir ett ytterligare bidrag till nedsmutsningen av vår miljö.
mot · GR02MJ245 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. EU:s fågeldirektiv fyller en viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning. Det finns dock vissa arter som ökat kraftigt i omfattning och som rimligtvis inte borde finnas med på listan över hotade fågelarter. En sådan fågelart är storskarven som ökat så kraftigt i antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser nu infört mycket omfattande skyddsjakt på arten. För att medborgarna ska känna respekt för regelverket är det viktigt att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar hotade arter. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GR02MJ246 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modifiering av det tidigare beslutet om förbud mot bly i ammunition. beslutades om förbud mot bly i hagelammunition och i kulammunition . Huvudskälet till förbudet var att bly antogs förorsaka föroreningar i marken. När det gäller jakt med hagelammunition i våtmarker är blyförbudet mycket välmotiverat eftersom risken är stor att andfåglar äter hagel. När det däremot gäller blyförbudet för banskytte med kulgevär och vid jakt över torra marker har senare forskning visat att förbudet inte alls är motiverat. Forskningen visar exempelvis att blykulor som legat i marken är intakta. Försvaret har också beslutat att inte vidta några åtgärder för att blysanera sina skjutbanor eftersom det faktiskt visat sig att det inte sker något läckage ut i marken av bly från skjutbanorna. Ett annat skäl till att modifiera blyförbudet är att det inte gått att ta fram praktiskt användbara alternativ till blyet i kulammunition. Ett blyförbud vid jakt med kulgevär får oacceptabla effekter ur djurskyddssynpunkt eftersom skadskjutningarna kommer att öka dramatiskt. Ur djurskyddssynpunkt finns det inget praktiskt användbart alternativ som fungerar tillnärmelsevis lika effektivt som bly i kulammunition. Vid övningsskytte med hagel på skjutbana innebär det inte några större olägenheter att använda stålhagel. Däremot har stålhagel stora olägenheter vid jakt i skogsmark eftersom stålhagel kan orsaka stora skador på skogen. Vid jaktstigar är stålhagel direkt olämpligt på grund av den stora risken för rikoschetter. Forskningen visar inte att blyhagel orsakar någon markförorening vid jakt över torra marker. Inte finns det heller någon nämnvärd risk att fåglar skulle få i sig blyhagel på torra marker. Förbudet mot blyhagel bör därför inskränkas till att omfatta jakt i våtmarker och övningsskytte på skjutbana. Förbudet mot bly i ammunition bör modifieras så att det bara omfattar de användningsområden där det faktiskt finns en risk för miljön. Fram till dess att det föreligger praktiskt användbara alternativ bör därför blyförbudet inskränkas till att omfatta hageljakt i våtmarksområden och övningsskytte med hagel på skjutbana.
mot · GR02MJ247 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av 28 § jaktförordningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av 28 § jaktförordningen. har genom sitt medlemskap i skyldighet att följa det så kallade art- och habitatdirektivet. Direktivet har till syfte att skydda hotade arter och miljöer inom EU. Vargen finns upptagen som en skyddad art, vilket innebär att det är förbjudet att avsiktligt störa, fånga eller döda vargar. Undantag får endast göras om det inte finns någon annan lösning och undantaget får inte försvåra att en gynnsam bevarandestatus upprätthålls för vargen i . kom fram till ett förslag om en miniminivå på 200 vargar, vilket också senare blev beslut. har fastställt att jakt skall vara den viktigaste åtgärden för att förebygga skador av vilt. Den åtgärd som prioriteras för att skydda nöt och får är elstängsel runt beteshagar. Landsbygden och dess näringar genomgår ständiga förändringar. För lantbrukets del är det strukturrationaliseringar och/eller kompletterande verksamhet. Det är flera faktorer som påverkar utvecklingen och förekomst av varg är en sådan. Krav på lantbrukarna att inhägna sina djur med specialstängsel kommer givetvis att påverka viljan och möjligheten att hålla landskapet öppet. Det finns på många håll i landet en stark oro över rovdjurens utbredning och då i första hand vargens. I beslut sägs bl.a. att rovdjursarterna som huvudregel bör få sprida sig inom respektive arts naturliga utbredningsområde. I områden där riskerna för angrepp på människor eller andra olyckor är störst bör man i förvaltningen försöka hindra en etablering eller i varje fall minska antalet djur. Också i områden där en art gör stor skada bör antalet djur minskas. Vargens framfart och dödande av tamboskap har blivit ett stort problem i Norduppland och för de företagare som bedriver verksamhet med djur. Ett stort antal djur har dödats, många har fått avlivas efter skador och vargen har blivit ett hot mot att kunna driva verksamheten. Vi anser därför att en översyn av gällande lagar och regler genomförs omgående för att hitta en balans och för att möjliggöra för djurhållare att fortsätta med sin verksamhet. Djurskyddslagen kontra andra lagar bör utredas och klarläggas. En översyn av § 28 i jaktförordningen bör komma till stånd. Det måste vara möjligt för en djurhållare att freda sin tamboskap.
mot · GR02MJ248 · 2003-10-07 00:00:00 — Resurser för förberedelse av naturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurser för inköp av mark till naturreservat i viss utsträckning kan tas i anspråk för ökade administrationskostnader med direkt samband med dessa. har inneburit en kraftig förstärkning av resurserna till inköp av mark för naturreservat. Detta har medfört en kraftig ökning av antalet reservat till glädje både för friluftsliv och långsiktig naturvård. Värdet av insatserna har förstärkts ytterligare av att regering och riksdag biträtt tidigare önskemål om att en del av resurserna skall kunna avsättas för vården av naturreservaten. Dessa resurser stod inte i paritet till inköpen av ny mark. Det finns dock fortfarande behov av att avsätta vissa medel ur anslaget till inköp av mark till verksamhet, som har direkt samband med den kraftiga ökningen av antalet naturreservat. handlar det om resurser till de naturvårdande myndigheterna för att förbereda inköp av markområden. Länsstyrelserna har begränsade resurser för att förbereda inköpen och risken är stor att man tvingas välja bort de mest angelägna objekten om det innebär omfattande merarbete och förhandlingar med ett stort antal fastighetsägare och i stället koncentrera sig på markområden, som t.ex. ägs av en större skogsägare. Vi vill därför föreslå att en andel av resurserna för nybildning av naturreservat får avsättas för att täcka de ökade administrationskostnader, som den kraftiga ökningen av naturreservat innebär.
mot · GR02MJ250 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar avskaffa den statliga jaktkortsavgiften för ungdomar mellan som utövar uppsiktsjakt. Jägarorganisationerna och skogsnäringen har problem med hög medelålder bland jägarna, vilket kan innebära problem med förvaltningen av den svenska älgstammen. står jägarkåren inför problemet att det är svårt att få yngre att börja jaga. En starkt bidragande orsak till detta är givetvis höga kostnader för att skaffa egen jaktutrustning och jaktmarker. När man väl är etablerad som jägare och fått insikt i jakten och naturens fördelar är det många som håller jakten och naturupplevelserna runt denna mycket högt. Problemet är att det är svårt att få yngre att ens pröva på detta fritidsintresse. Därför försöker jaktlag, organisationer och skogsbolag m.fl. att på olika sätt ge sitt stöd för att ungdomar skall få möjligheten att prova på jakt. Ungdomar mellan får inte utöva jakt med klass 1-vapen på egen hand, utan det skall ske under så kallad uppsiktsjakt. Ordet uppsiktsjakt innebär att någon vuxen tar ansvar för jakten och för ungdomen som får följa med på jakten. Den ansvarige måste finnas i omedelbar närhet och kunna ingripa om allt inte görs enligt de jaktregler som alla jägare skall känna till. När vi ser det breda engagemang för att få nya och yngre personer att börja jaga är det en direkt felaktig signal att staten skall ta ut en kostnad för jaktkort från ungdomar mellan när de är med en erfaren jägare och bedriver uppsiktsjakt. Uppsiktsjakt med dagens system där såväl den unge oerfarne som den som har ansvaret skall ha ett statligt jaktkort innebär en ren dubbelbeskattning. En ung person som övningskör en bil tillsammans med en körkortsinnehavare behöver inte betala trafikförsäkring för sin övning för den är redan betald. Samma fenomen gäller för jägaren. Han har betalat statligt jaktkort men här skall man dubbelbetala genom att även den som övar skall betala. För att skapa ett bredare engagemang i Jaktsverige är det viktigt att även staten är med och bidrar till detta. En tydlig signal skulle då vara att slopa denna statliga kostnad för ungdomarna.
mot · GR02MJ251 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud av vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur, exempelvis sjölejon och elefanter, i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Jag vill med denna motion uppmärksamma de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud mot att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur såsom hästar och hundar som har sin zoologiska hemvist i vårt land, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt från ort till ort och tvingas tillbringa större delen av livet instängda i mycket trånga utrymmen, och många är dessutom fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusarna av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkusar förbjudits. bör följa denna utveckling.