ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sk452 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subjektivt rekvisit, befrielse, handläggningstider och anstånd när det gäller skattetillägg. Skattetilläggen påförs om skattskyldiga lämnat oriktiga uppgifter utan något krav på att de ska ha haft för avsikt att vilseleda eller ens varit oaktsamma vid uppgiftslämnandet. Många av dem som drabbats av skattetillägg har upplevt detta som djupt orättvist eftersom de lämnat uppgifter efter bästa förmåga, men det har ändå blivit fel. De kanske till och med har varit i kontakt med skatteupplysningen för att få reda på hur de skulle göra. Ändå drabbas de av skattetillägg av skatten. konstaterade i en dom bl.a. att skattetilläggen är en straffsanktion och att det tagit innan målet avgjorts i domstol. Debatten har även tidigare förts om rättsäkerhetsfrågor i samband med skattetilläggen. Vi inser att en avgiftssanktion behövs för att få in korrekta uppgifter som leder till rätt beskattning. Men avgiftssanktionen måste vara utformad på ett sätt som gör att skattskyldiga som lämnat uppgifter efter bästa förmåga inte drabbas av denna sanktion. Vi anser att det är av yttersta vikt att ett subjektivt rekvisit införs så att de som försökt att lämna korrekta uppgifter inte straffas. Handläggningen av ärenden och mål om skattetillägg måste avgöras inom rimlig tid för att de som drabbas inte ska orsakas onödigt lidande. Vi anser att detta endast kan garanteras genom att tidsfrister införs för målets handläggning. Vi föreslår att omprövning av beslut om skattetillägg med anledning av överklagande ska ske från att överklagandet inkom till skattemyndigheten och att målet ska vara avgjort på länsrätten från skattemyndighetens omprövningsbeslut med anledning av överklagandet. Det är viktigt att skattemyndigheten har sanktionsmöjligheter så att de skattskyldiga lämnar korrekta uppgifter. Men oskyldiga får inte på ett godtyckligt sätt drabbas av straff som kan leda till oreparabla ekonomiska skador och att grundläggande mänskliga rättigheter åsidosätts. behandlade en motion som innehöll bl.a. ovanstående problematik förra . Utskottet avstyrkte motionen med anledning av en kommande proposition. Propositionen behandlades av . Utskottet ansåg i betänkandet Administrativa avgifter på skatte- och tullområdet, m.m. (2002/03:SkU16) att de ökade möjligheterna till befrielse från skattetillägget var tillräckligt och att därför saknades skäl för ett subjektivt rekvisit för att uppfylla om mänskliga rättigheter. Vi anser därför att de skattskyldiga endast ska få skattetillägg om de haft för avsikt att lämna felaktiga uppgifter eller varit grovt vårdslösa i sitt lämnande av uppgifter.
mot · GR02Sk453 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att statsministerns tjänstebostäder och skall vara befriade från förmånsvärde oavsett om statsministern förfogar över en annan privatbostad eller inte. Enligt beslut åläggs statsministern inget förmånsvärde för sina tjänstebostäder i och (skatteutskottets betänkande 1994/95:SkU43). Motiveringen är framför allt att det närmast är ett krav att statsministern bor i tjänstebostaden med hänsyn till skyddsbehovet. Detta torde vara ett skäl som alla accepterar. Emellertid är det en förutsättning för att statsministern inte skall åläggas ett förmånsvärde att han/hon för sin privata disposition har en annan bostad som är inrättad för permanent boende. I praktiken har statsministern numera inget val. Skyddskravet är så starkt att han under sin tjänstgöringstid måste bo i tjänstebostäderna. Dessutom är det ett nationellt intresse att de resurser som har lagts ned i dessa bostäder utnyttjas för att ge regeringschef en funktionell och representativ bostad. Tanken att statsministern ska leva ett vanligt liv, för att bättre förstå hur folk i allmänhet har det, måste numera betraktas som illusorisk. Statsministerns lön, även om den är högre än de flesta svenskars, framstår inte som anmärkningsvärt hög i jämförelse med vad andra personer i ledande ställning i den offentliga eller privata sektorn har, troligen inte heller i en internationell jämförelse. Det är således helt i sin ordning att särskilda skatteregler gäller för statsministerns tjänstebostad. Mot denna bakgrund framstår kravet på att statsministern ska ha en annan bostad för att slippa förmånsvärde för som rätt småaktigt. Förmånsvärde för har inte beräknats, men med tanke på husets utformning får man anta att det skulle vara ganska högt. Normalt har naturligtvis den som utses till statsminister en bostad. Men det är lätt att tänka sig in i situationer när statsministern t ex har en bostad utanför , som han inte kan utnyttja under sin statsministertid, och som det därför är ändamålsenligt att hyra ut. Man kan också tänka sig att statsministern av andra skäl på grund av ändrade omständigheter vill göra sig av med en bostad utanför . Att statsministern då av ekonomiska skäl skall behöva skaffa sig en ny bostad, som han inte behöver för att bo i, framstår inte som motiverat. Att leta bostad i är som bekant ganska tidskrävande. statsminister har förmodligen fullt upp att göra med annat som är viktigare för landet. Jag föreslår därför att kravet i kommunalskattelagen 32 § mom på att statsministern, för att slippa förmånsvärde för sin tjänstebostad, måste disponera en annan bostad, som är inrättad för permanent boende, tas bort. Om man inte vill gå så långt som jag föreslår, bör i varje fall statsministerns tjänstebostad åsättas ett schablonmässigt förmånsvärde, anpassat till vad som är en vanlig bostad för en person med statsministerns lön, utan att påverkas av Sagerska husets faktiska utformning.
mot · GR02Sk454 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brutna räkenskapsår. får inte handelsbolag och enskilda näringsidkare ha brutna räkenskapsår (04, 06, 08). Eftersom de ska göra sina bokslut per december, blir arbetsbelastningen för redovisningskonsulter och andra som arbetar med ekonomisk redovisning mycket stor . finns det i princip inte tid till annat än arbete under vardagar, och kvällar. Det är en mycket pressad situation med mycket stress och många övertidstimmar. För de anställda är det en fysiskt, psykiskt och socialt svår tid och leder till många sjukdomstillstånd, som till exempel utbrändhet, alkoholproblem, hjärtbesvär. Den höga arbetsbelastningen går inte att få bort genom att anställa fler personer. Kraven på extra personal måste vara höga kunskapsmässigt för att förebygga fel och eventuella skadeståndsanspråk på grund av brister i handläggningen. Eftersom kraven är så höga och arbetet varar under en säsong, är det nästan omöjligt att hitta sådan avlastning. Att systemet trots allt har fungerat, beror på lojala familjer hos de anställda till priset av att många har förlorat mycket av sina barns uppväxtår. Det nuvarande systemet bidrar inte till att minska ohälsan i arbete, snarare tvärtom. Brutna räkenskapsår skulle innebära att de som arbetar med redovisning skulle kunna omdisponera sin tid och utnyttja den effektivare till glädje för sig själva och sina familjer. Det skulle också gynna skatteförvaltningen, eftersom antal fel i bokslut och deklarationer skulle kunna minskas på grund av mindre tidspress. Vi skulle få ett friskare arbetande folk, vilket är mycket viktigt, när vi vet vad långtidssjukskrivna kostar samhället. Stressrelaterade sjukdomar, utbrändhet skulle minska till glädje både för yrkeskåren, arbetsgivare och inte minst staten. Att få ner kostnaderna för ohälsa är ju ett prioriterat område politiskt och mänskligt.
mot · GR02Sk455 · 2003-10-07 00:00:00 — Regional utvärdering av skatteväxling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regional utvärdering av skatteväxling. En uthålligt hög tillväxt och full sysselsättning är grunden för välstånd, välfärd och social rättvisa. Den förda politiken visar att det går att kombinera välfärd och trygghet med tillväxt och en utveckling mot en bättre miljö. För att kunna skapa en hållbar utveckling måste vi använda oss av flera verktyg. Ekonomiska styrmedel, lagar och frivilliga åtaganden måste kombineras. Skatteväxling är ett sådant styrmedel. Syftet med den är att höja skatten på miljö och sänka den på arbete. har en skatteväxling om genomförts. För återstoden av mandatperioden kvarstår , varav föreslås en skatteväxling på omkring två miljarder. Där ingår höjd koldioxidskatt och elskatt för hushåll och servicesektor. Också elskatten för industrin höjs liksom dieselskatten och skatten på bekämpningsmedel. Å andra sidan får konsumenterna en allmän skattesänkning och arbetsgivaravgifter sänks. Höjda skatter på drivmedel och energi drabbar särskilt hårt regioner med långa avstånd och gles bebyggelse. Långa avstånd och saknaden av kollektiva färdmedel gör folk beroende av biltransporter. Också ökade kostnader för uppvärmning av bostad är kännbara för invånarna i landets norra delar. För näringslivet i glesbygden innebär högre energiskatter kraftigt ökade kostnader. Basindustrierna är energikrävande, även om de ständigt arbetar med att öka effektiviteten i energianvändningen. De konkurrensnackdelar, som långa avstånd till marknaden innebär, förstärks ytterligare av höjda transportkostnader. Det gäller alla företag i skogslänen, stora som små. Även om det är angeläget att öka miljöstyrningen inom näringslivet, måste dessa företags nationella och internationella konkurrenskraft värnas. Det är således angeläget att regeringen gör en utvärdering av grön skatteväxling och hur eventuella ökade skillnader mellan regioner kan förhindras.
mot · GR02Sk457 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om översyn av reduktionsreglerna för reavinstbeskattning vid byte av kapitalförvaltare. Miljoner svenska medborgare, mestadels löntagare, deltar i olika slag av sparformer alltifrån vanligt banksparande och obligationssparande till fondsparande och pensionssparande. Oavsett om sparandet sker genom periodiskt återkommande avsättningar eller engångsavsättningar och oavsett till vilken typ av sparande och med vilken riskprofil man spar i, bidrar sparandet till den nationella sparkvotens utveckling och därmed till att stabilisera den finansiella marknaden. Men när det gäller valfrihet och flexibilitet så uppvisar de svenska sparformerna stora olikheter. Ett vanligt sparkapital på bank kan spararen flytta hur som helst och när som helst till annan bank om spararen är missnöjd med service eller inlåningsränta, utan några krav på att beskattas ur realisationsvinsthänseende. Säljer en villaägare eller bostadsrättsinnehavare sin bostad i syfte att skaffa en annan likvärdig ges en tidsfrist, så kallat uppskov, innan ekvationen realisationsvinstbeskattas. Men om en sparare är kraftigt missnöjd med sin fondförvaltare eller förvaltare av sitt pensionskapital ges det ingen tidsfrist inteheller något reduktionsreglemente finns att tillgå. Då beskattas vinst eller förlust . Detta skapar inlåsningseffekter som enbart gagnar förvaltarna och minskar konkurrensen dem emellan. De med alla livbolag som dragit på sig spararnas växande missnöje. Det kraftigaste botemedlet mot bristande information, dålig insyn och osäkerhet över förvaltningens professionalitet vore utan tvekan en säkerställd rätt för den enskilde spararen att byta förvaltare utan att för den skull behöva beskatta kapitalet såsom uttag. Här krävs en rejäl översyn över hela det finansiella sparfältet i syfte att stärka den enskilde spararens skydd och öka dennes rättigheter och påverkansmöjligheter.
mot · GR02Sk458 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppskovsavdrag vid byte av bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om likställd uppskovsrätt mellan olika slags upplåtelseformer vid byte av bostad. Enligt lagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad (1993:1469) regleras hur ett sådant uppskov kan erhållas och vilka som äger rätt till uppskovet. Genom lagens tillkomst, utformning och myndighetstillämpning har den i praktiken inneburit en åtskillnad mellan olika kategorier bostadsinnehavare och bostadstyper som rimligen inte kan ha varit det ursprungliga syftet. Lagen innefattar samtliga småhus och bostadsrättsupplåtelser utom bostadsrätter i så kallade oäkta bostadsrättsföreningar, d v s bostadsinnehav i sådana bostadsrättsföreningar där av det samlade taxeringsvärdet utgörs av momsregistrerade lokaler. De som råkar bo i en sådan förening och de är många kan i enlighet med nuvarande regler för det första inte få uppskov med realisationsvinstbeskattningen vid en försäljning som syftar till bostadsbyte, vilket alla andra innehavare av bostadsrättslägenheter och småhus har rätt till. För det andra måste innehavarna av så kallade oäkta bostadsrätter betala förmånsvärde därest föreningsvagifterna understiger gällande bruksvärdeshyra. För det tredje är föreningen skyldig att betala vinstskatt på eventuella överskott i föreningens årliga verksamhet. För det fjärde och som ytterligare lök på laxen i denna märkliga åtskillnad beskattas eventuella realisationsvinster vid försäljning av dylika bostadsrätter jämfört för alla andra bostäder. Att lagstiftaren skapat en sådan åtskillnad i beskattning mellan olika slags bostadsrättsinnehav kan begripas i den meningen att en bostadsrätt i en oäkta bostadsrättsförening ofta har ett högre underliggande förmögenhetsvärde och inte så sällan en lägre kapitalskuld. Men att innehavarna inte ges samma rätt till uppskov för beskattning vid bostadsbyte som alla andra är inte begripligt ur någon synvinkel. Denna obegriplighet blev ännu tydligare då lämnade in en remiss till Lagrådet om att utöka uppskovsmöjligheten av realisationsvinstbeskattning vid bostadsbyte till att gälla även nyproducerade lägenheter i det oäkta bostadsrättsbeståndet. Man kan ställa sig frågan varför just nyproducerade lägenheter och inte alla. Vidare kan man fråga sig varför detta övervägande helt plötsligt och utan föregående debatt lämnas in till Lagrådet för övervägande. Kan det ha att göra med vissa specifika stagnationstendenser på den avsvalnande bostadsrättsmarknaden i ? Lagrådsremissen skapar fler frågor än svar men sätter själva kärnfrågan om åtskillnaden mellan upplåtelsekategorier i strålkastarljus. Därför är det rimligt att se över den orimliga åtskillnad som råder åtminstone vad gäller uppskovsavdrag vid bostadsbyte.
mot · GR02Sk5 · 2003-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:10 Ändrade regler för CFC-beskattning avslår förslaget till ändrade CFC-regler enligt proposition 2003/04:10. CFC-beskattningen innebär att svenska delägare i utländska företag i vissa fall beskattas löpande för det utländska företagets inkomster. Regeringens förslag innebär att reglerna för beskattning av svenska delägares andelar i utländska företag med lågbeskattade inkomster skärps. Syftet med ändringen är, enligt regeringen, att förhindra skatteplaneringsåtgärder genom transaktioner med lågbeskattade utländska företag. Rederier och finansiell verksamhet föreslås, under vissa förutsättningar, undantas från de nya reglerna. Innebörden i de förändringar av CFC-reglerna som regeringen föreslår är att svenska företag ska betala mer i skatt om de har verksamhet i dotterbolag i länder där skatten är lägre än i . Detta innebär att svenska företag får det svårare att konkurrera utomlands än bolag som är baserade i andra länder. Regeringen hävdar att förslaget är nödvändigt för att hindra skatteflykt, men den presenterar inte några belägg för detta resonemang. Den skärpning av företagsbeskattningen som detta förslag innebär riskerar att leda till att fler svenska företag som har verksamhet i utlandet väljer att helt flytta från . Detta kommer att leda till lägre inkomster från bolagsskatter för staten och på till lägre tillväxt och färre arbetstillfällen i hela landet. Vi vill ha fler företag och fler anställda i , inte färre. Detta förslag har arbetats fram i innan statsministern i regeringsförklaringen betonade behovet av att sänka skatterna på företag för att öka konkurrenskraft. Vi utgår därför från att förslaget till skärpt företagsbeskattning via förändrade CFC-regler är inaktuellt och yrkar att det avslås.
mot · GR02So201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till de äldre genom en satsning på primärvården och på mera läkartid inom den kommunala äldreomsorgen. Andelen äldre ökar. Men frågan är hur det är med satsningen på äldrevården/äldresjukdomar inom primärvården. Många menar att det måste tillföras både geriatrik och psykiatri till primärvården. Det är ju klart konstaterat att många äldre, oavsett bostadsform, inte får sina medicinska behov tillgodosedda med dagens organisationsformer. Bland annat berättar en studie från att av de äldre som bor i s k särskilt boende inte fick sina behov av rehabilitering tillgodosedda. Såväl inom primärvården som inom den kommunala äldreomsorgen måste mera läkarresurser tillföras.
mot · GR02So202 · 2003-10-07 00:00:00 — Regler vid servering av alkohol tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelförändring för servering av alkohol. Det finns mycket krångel och byråkrati kring serveringen av alkohol i . Reglerna är i många avseenden gammalmodiga och knappast inriktade på att få folk att minska alkoholkonsumtionen. Jag såg på ett tåg hur en person nekades att (serveringen fick ske först ) få en starköl till sin mat. begärde mannen att få köpa fem och det gick bra! Mannen gjorde det i protest mot de konstiga regler som finns kring alkoholutskänkningen. Klockslaget för utskänkning bör förstås ändras då nuvarande regler inte är inriktade på att minska alkoholkonsumtionen. En annan konstig regel och lag är att de som serverar alkohol i exempelvis en pub måste ha ett anställningsförhållande med det företag som har tillståndet att servera. Det finns bl a idrottsföreningar och andra föreningar som vid olika arrangemang har tillstånd att servera alkohol, som vin och starköl. finns dock ett företag med i tillståndet, men serveringen sköts av personer som godkänts av kommunen. En regel och lag är dock att den aktuella personen måste vara anställd av det företag som har tillståndet. Gäller det ett arrangemang som exempelvis en idrottsförening står bakom är det oftast så att personerna som jobbar gör detta på ideell basis och man gör detta utan ersättning. Men lagar säger alltså att det skall föreligga ett anställningsförhållande och falska anställningspapper (bara gällande för aktuell kväll) skrivs nu för att kringgå byråkratin. Sådan byråkrati bör förstås tas bort då de inte har det minsta med alkoholläget i landet att göra.
mot · GR02So203 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn av äldrevården. Det kommer, med jämna mellanrum, rapporter om brister inom äldrevården kommunerna klarar helt enkelt inte av att ge de äldre en god vård, en vård alla de äldre har rätt att kräva. Helt klart bör en ny myndighet inrättas, som får ansvaret för tillsynen av äldrevården! Samma tillsyn bör också omfatta vården av de handikappade. Också där kommer rapporter som får en, som politiker, att skämmas över vad som kommer fram. Det är dags att vi på riksnivå tar itu med problemen kring äldrevården.
mot · GR02So204 · 2003-10-07 00:00:00 — Försäljning av öl och vin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäljning av öl och vin. Det är dags att också tar bort monopolet då det gäller försäljning av i ett första steg starköl och vin. Försäljning bör ske som i t ex. i livsmedelsaffärer.
mot · GR02So206 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av gällande bestämmelser vad gäller bilstödet till handikappade. Jag har haft liknande motioner . Detta har jag för att jag anser att dagens regler och lagar på detta område är djupt orättvisa och det är hög tid att regelverket ändras. Det behövs nämligen ett bättre bilstöd till de handikappade. Det är reglerna kring bilstödet som , enligt min mening, är felaktiga. Det är jag helt övertygad om. Detta sedan jag försökt att agera för och hjälpa en handikappad person. Jag har också fått ett antal samtal, från landets olika hörn, om problem, där handikappade nekats ersättning p g a de konstiga åldersregler som finns i nuvarande lagar, regler och förordningar. i har sagt nej till bidrag i ett fall jag drivit åt en handikappad. Länsrätten i har bedömt saken på samma sätt. Dagens lagar och regler gör att personer inte omfattas av reglerna. Detta måste självklart ändras! Ett s.k. förbättrat bilstöd till handikappade infördes . Det har alltså gått reglerna infördes. Det var som lagen (988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade trädde i kraft. som den nya lagen kom överfördes administrationen av bilstödet från länsarbetsnämnderna till försäkringskassorna, med som tillsynsmyndighet över verksamheten. Stödet har hjälpt många handikappade. Men har också försäkringskassor i landet tolkat lagen så att exempelvis personer som är , och dessutom förtidspensionärer, inte omfattas av nämnda möjligheter till bidrag för att exempelvis inköpa bil/moped. Tankarna och intentionerna kan knappast ha varit att personer som fyllt lämnas utanför stödet? Lagen tolkas nu så. Jag har hjälpt en handikappad person som är . Han hade nekats bidrag därför att han fyllt . Att han dessutom var förtidspensionär försvårade tydligen möjligheterna att få bidrag. Jag har försökt att påkalla uppmärksamhet i frågan, men socialministern har tydligen inte velat svara på sakfrågan utan endast talat om barn och ungdomar. Men det är inte detta som det gäller här. Problemet och verkligheten gäller personer ! I det fall jag talar om startades en privat insamling för att den aktuella personen skulle få sin mopedbil. Skall det verkligen behövas privata insamlingar bara för att personen fyllt 50? Är det så Socialdemokraterna tänker? Visst måste ett stöd också omfatta personer . Eller accepterar verkligen regeringen och Socialdemokraterna med stödpartier att personer ställs åt sidan på det sätt som sker ? En ändring av bestämmelserna måste alltså till.
mot · GR02So207 · 2003-10-07 00:00:00 — Särskilt ansvar för barn och ungdomar 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att 8 a § andra meningen socialtjänstlagen (1980:620) skall lyda: bör härvid särskilt beakta att kvinnor, barn och ungdomar som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. När det gäller barn som brottsoffer är det angeläget att också uppmärksamma det faktum att barn är indirekta brottsoffer, till exempel som åskådare och åhörare utan möjlighet och förmåga att ingripa när mamma misshandlas. I barnfamiljer där kriminella gärningar och beteenden är ett ständigt inslag är barnen alltid en form av brottsoffer. I många sammanhang påpekas att barns utsatta situation när det förekommer våld i familjen skall uppmärksammas. Dessutom har barnperspektivet givits en framträdande plats i allt samhälleligt arbete, inte minst inom . Mot denna bakgrund föreslår jag att beslutar att 8 a § andra meningen socialtjänstlagen (1980:620) skall lyda: bör härvid särskilt beakta att kvinnor, barn och ungdomar som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation.