ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju238 · 2003-10-07 00:00:00 — begära att regeringen återkommer till med förslag om lag som inte tillåter demonstranter att använda ansiktsmasker vid demonstrationer. Alltför ofta upplever vi i vårt samhälle otrevliga upplopp och provocerande demonstrationer. händer det att både människor och egendom har kommit till skada. Vi har ofta sett personer bärande ansiktsmask utöva olika typer av våldshandlingar. Genom att de burit ansiktsmask har de varit mycket svåra att identifiera, ibland till och med omöjliga att identifiera. Det är mycket viktigt att personer som utfört dessa handlingar kan identifieras så att de får stå till svars för sina utförda handlingar. Det är viktigt i ett demokratiskt land att det finns möjlighet att deltaga i demonstrationer och där få ge utlopp för sina åsikter. Men det skall inte vara möjligt att få deltaga i demonstrationer bärande ansiktsmask. Vårt förslag är därför att regeringen återkommer till med förslag som innebär förbud att bära ansiktsmask vid demonstrationer.
mot · GR02Ju239 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisutbildningen bör förläggas till . Vårt mål i är att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet. Detta för att både förebygga och bekämpa brott av olika slag. Om vi skall lyckas med detta måste vi öka antalet utbildningsplatser för poliser. har vi i föreslagit ökade resurser till polisen. Den omständighet vi lever under , med så låg andel uppklarade brott, är inte acceptabel. Allmänhetens förtroende för polisen har också genom detta sjunkit och många drar sig för att anmäla begångna brott eftersom så liten andel av brotten utreds. Om vi skall klara av att vända denna trend behöver fler poliser utbildas, och behovet av en fjärde polishögskola är stor. Denna utbildning bör av naturliga skäl förläggas i västra , och då är en mycket lämplig kommun för denna placering. uppfyller de flesta av de förutsättningar som borde komma ifråga för en etablering av polishögskola. Där finns redan en väl fungerande högskola, militära myndigheter med utmärkta övningsfält med både skjut- och sprängplatser, , utbildningar och sist men inte minst viktigt, det finns goda kommunikationer till .
mot · GR02Ju240 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att ljuddämpare som reducerar den farliga knallen på klass 1-vapen till skall betraktas som vapentillbehör och undantas från licenstvång. Motionskrav om att ta bort licenstvång för ljuddämpare på jaktvapen klass 1 har tidigare lagts fram, men utan gehör från . Problemet har varit att någon analys och grundlig genomgång av problemet aldrig har skett i utskottet, varför vi finner det viktigt att än en gång ta upp frågan, i förhoppningen att den skall bli sakligt belyst. av den svenska befolkningen har någon form av hörselskada. Av dessa hundratusentals människor är många jägare. Förmodligen har en rätt stor del av deras hörselskador uppkommit genom att de utsatts för höga decibeltal i samband med att de avlossat skott från sina jaktvapen. Ett skäl till att frågan om borttagande av licenstvång för ljuddämpare på jaktvapen inte fått en lösning är att man hänvisat till rapporter, där man inväntat konkreta förslag. Dessa väntade förslag har uteblivit, och måste det ankomma på att ta sig an denna fråga. Det finns en bred missuppfattning om vad ljuddämpare på jaktvapen egentligen är. Många tror felaktigt att det handlar om att vapnen blir tysta. Det riktiga är att man kan reducera den farliga knallen på ett jaktvapen klass 1 till . Det innebär att ett skott kommer att höras på mycket långt håll även med ljuddämpare men man tar bort just den farliga knall som skadar örat. Det finns naturlagar som gör att inga ljuddämpare i världen kan åstadkomma tysta skott. En annan fördel med ljuddämpare är att rekylen blir betydligt mindre, och detta ger för många en trygghetskänsla och man skjuter därmed bättre. För att minimera risken för skadskjutning är detta en stor fördel. Ljuddämpare på jaktvapen är tillåtet i våra grannländer. Argumentet att ett borttagande av licenstvånget för ljuddämpare till skulle öka den kriminella användningen är därmed irrelevant, eftersom tillgängligheten för den som är ute i illegala ärenden ändå är stor. Ljuddämpare skall anses som ett tillbehör till vapnet, i likhet med vad ett kikarsikte gör , och därmed behövs inget licenstvång. För att få dispens från förbudet mot ljuddämpare måste man ha ett läkarintyg på att man fått en hörselskada som skall bifogas ansökan. riksdag har med denna lagstiftning förorsakat ett moment 22. Man skall först få en bestående skada, sedan skall man kunna erhålla ett skydd. har tidigare föreslagit att man skall ta bort licenstvånget för ljuddämpare eftersom dessa på ett positivt sätt skulle minska bullerstörningar från framförallt skjutbanor som ligger i ganska nära anslutning till bebyggelse. Frågan är tidigare utredd hos . Därför torde det finnas underlag för ett snabbt agerande, och därmed kan fatta ett beslut i frågan.
mot · GR02Ju241 · 2003-10-07 00:00:00 — Offentligt biträde för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att lagen innehåller skrivningar om kompetens och kunskap om barns behov i mål där barn är inblandade. Vi har en levande dialog om barns speciella behov av stöd i rättsfrågor. Barns behov av stöd och hjälp vid en rättegång är annorlunda än den vuxnes behov. Som rättshjälpsbiträde kan man förordna advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som bedöms vara lämplig för uppdraget. Det finns dock inte något krav på att den som företräder ett barn ska ha någon speciell kompetens eller erfarenhet av att företräda barn. Dock finns det lämplighetskrav, och det innebär oftast att urvalet sker bland personer som har erfarenhet av och engagemang för barn. Eftersom vi är medvetna om hur viktigt det är att ett rättshjälpsbiträde har kunskap och kompetens om hur barn fungerar så bör detta avspeglas i lagen. Lagen bör därför ändras så att den innehåller skrivningar om behovet av kompetens och kunskap om barns behov i mål där barn är inblandade.
mot · GR02Ju242 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av lagar som används vid bekämpning av ekonomisk brottslighet. Ekonomisk brottslighet omges av att omfattande regelverk. Regelverket skall skapa reella möjligheter att bekämpa ekonomisk brottslighet utifrån många olika och ständigt föränderliga infallsvinklar. Regelverken är spridda i en lång rad lagar och författningar. I finns bland andra dessa lagrum som har anknytning till ekonomisk brottslighet: Alla brotten i 11 kap. Till dessa brottsbalksbrott kommer brott som regleras i följande lagar: lag om ekonomiska föreningar lag om tryggande av pensionsutfästelser lagar som reglerar vid olika former av miljöbrott. Det är viktigt att alla aktörer har en samlad begreppsbild vid utredning av ekonomisk brottslighet. Det är viktigt dels ur utredningssynpunkt, dels ur rättssäkerhetssynpunkt att utgångspunkterna och bedömningsgrunderna är likvärdiga. Vårt förslag är därför att regeringen initierar en utredning med syfte att samordna de ovan beskrivna lagrummen.
mot · GR02Ju243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skärpning av lagstiftningen vid flaggbränning. En handling som för många människor upplevs som en grov kränkning är när en flagga bränns. Flaggan är för många en känsloladdad symbol för folkets existens och frihet eller önskan om frihet. fanns i en straffbestämmelse i 16 kap. 7 § mot skymfande av rikssymbol. Bestämmelsen, som upphörde att gälla 1971, innebar att böter eller fängelse kunde utdömas om någon offentligt skymfade flagga eller vapen eller något annat av rikets höghetstecken. Förarbetena till avkriminaliseringen hänvisade till att skyddandet av dessa symboler inte längre hade någon funktion att fylla. Vidare uttalades att utmönstringen av straffbestämmelsen inte innebär att skymfandet av den svenska flaggan blev helt straffritt utan bestämmelserna om förargelseväckande beteende (16 kap. 6 § ) och skadegörelse (12 kap. ) kan tillämpas i vissa fall (prop. 1970:25 s. 3031 s. 58). En bestämmelse om skymfande av utländsk rikssymbol i 19 kap. 10 § togs även den bort 1971 med liknande motiveringar. Att tillämpa lagen om förargelseväckande beteende har dock inte visat sig vara helt lätt. Den grundlagsfästa yttrandefriheten som ju är en av demokratins absoluta stöttepelare medför att tillkännagivandet av en åsikt eller en önskan, hur förargelseväckande än innehållet av tillkännagivandet må vara, inte ses som brottsligt om inte tillkännagivandet sker offentligt och är ägnat att väcka förargelse. Om detta är fallet kan ofta vara svårt att avgöra. Vid rättsliga prövningar av flaggbränning har det visat sig att lagstiftningen tolkats både av lägre och högre instans som att yttrande- och demonstrationsfriheten ansetts omfatta rätten att bränna flaggor, även andra staters flaggor. Däremot har handlingarna ändå ansetts bryta mot lagen om förargelseväckande beteende. Tveksamheter har uttalats från domstolarna om det varit politiska handlingar och därmed straffbefriade handlingar att bränna flaggor. I vårt grannland finns en tydligare lagstiftning mot bränning av främmande flaggor. I den danska strafflagen (12 kap. 110e §) framgår att den som offentligt vanvördar en främmande nation, en främmande stat, dennas flagga eller annan nationalsymbol samt FN:s eller flagga kan straffas med böter eller fängelse upp alternativt fängelse upp till i allvarligare fall. Den isländska flagglagen (nr 34/1944) stadgar att ingen får vanvörda den isländska flaggan i ord eller handling (12 §). Det saknas dock straffbud kopplat till bestämmelsen. Vidare finns en bestämmelse (95 §) i den isländska strafflagen (nr 19/1940) som stadgar straff upp till fängelse och i allvarliga fall upp till fängelse vid vanvördande av främmande stats flagga. Bestämmelsen omfattar även FN:s och flagga. Att bara skydda flaggan med lagen om förargelseväckande beteende är att inte fullt ut ta flaggans betydelse som symbol på allvar. Med tanke på att brännandet av en flagga av så många upplevs som en grov kränkning bör den svenska lagstiftningen revideras så att det i likhet med i och blir tydligare att handlingen måste betraktas som ett brott med tydlig straffpåföljd.
mot · GR02Ju245 · 2003-10-07 00:00:00 — Resurser till polisen i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler poliser i . En fundamental rättighet för alla medborgare är att få känna sig trygg i samhället. För det krävs ett flertal insatser. Givetvis är den mest effektiva åtgärden att låta en värdegrund genomsyra samhället så att det blir naturligt att respektera andra människors värde. I ett samhälle byggt på goda värderingar krävs färre polisiära insatser. Samhället är inte tryggt . Därför behövs ett flertal insatser, bland annat fler poliser. Det är inte acceptabelt att människor ska tvingas vänta på polishjälp i akutsituationer. De gångna årens förda politik har urholkat polisväsendets resurser. En lokal polisorganisation med kunskap och kompetens om närområdet men med stöd från centrala myndigheter är en grund för ett tryggt och gott rättssamhälle. När polisledningen flyttar längre bort kan kunskaperna om lokala förhållanden gå förlorade. Därtill undermineras det viktiga preventiva arbete som behövs från polisens sida för att långsiktigt bidra till ett tryggt samhälle. Svårigheterna att rekrytera poliser är ett växande samhällsproblem. har valt att inför de kommande budgetåren avsätta resurser för att främja rekryteringen av fler poliser. behöver rekrytera fler poliser dels på grund av pensionsavgångar och sjukskrivningar, dels med anledning av svårigheter att besätta befintliga tjänster. Länet har inte tillräckligt med poliser i framförallt ordningspolisen. Därför bör ge regeringen till känna att det är behövligt med insatser för att öka antalet poliser i .
mot · GR02Ju246 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nuvarande preskriptionstidsregler bör ses över. rymmer ett antal interner från sina fängelsestraff. De flesta av dem som rymmer kommer tillbaka förr eller . befinner sig drygt 100 rymlingar på fri fot och en del har varit på rymmen . En del av dessa har fritagits under bevakade permissioner, flera av dem under vapenhot. Det handlar i många fall om brottslingar som begått mycket grova brott dömda till förhållandevis långa fängelsestraff. Även morddömda har rymt eller fritagits. I de fall rymlingen inte grips eller återkommer frivilligt inträder preskription . Detta innebär att den dömde slipper avtjäna den återstående strafftiden om han/hon lyckas hålla sig undan tills preskriptionstiden gått ut. Detta är enligt vår åsikt både stötande och orimligt.
mot · GR02Ju247 · 2003-10-07 00:00:00 — Misskötsel av icke-frihetsberövande påföljd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över nuvarande ordning så att den som missköter en icke frihetsberövande påföljd inte slipper ifrån straff. Det svenska systemet med deltidsfrigivning av fängelsedömda kan ibland leda till den orimliga konsekvensen att den som missköter en påföljd i praktiken kan få ett lindrigare straff. Den som döms till samhällstjänst kan om han eller hon missköter sig få denna dom undanröjd. Domstolen kan då i stället döma till fängelse. Fängelsestraffet kan i vissa fall visa sig vara av den längden att straffet redan anses avtjänat genom att den dömde suttit häktad innan skyddstillsynen utdömdes. I ett autentiskt fall blev den alternativa domen tre månaders fängelse. Det visade sig då att den dömde varit frihetsberövad i litet mer än hon dömdes till skyddstillsyn. Detta innebar att hon redan avtjänat sitt straff då hon redan varit frihetsberövad två tredjedelar av tremånadersstraffet. Genom misskötsel av en påföljd som innebär kriminalvård i frihet kan den dömde således komma ifrån sitt straff och friges. Detta är fel, inte minst rent pedagogiskt gentemot den dömde. För allmänheten måste denna tingens ordning vara helt obegriplig och bör därför ändras.
mot · GR02Ju248 · 2003-10-07 00:00:00 — Elektronisk fotboja vid besöksförbud tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försök med elektronisk fotboja med GPS. lever många kvinnor under hot och med skyddad identitet. Livet för dem är, trots ny identitet och ny bostadsort, fyllt av oro och ångest för att bli avslöjade och hittade av sin plågoande. Andra kvinnor lever kvar under sin gamla identitet som deras förre misshandlare belagts med besöksförbud, något som alltför många förövare alltför ofta bryter emot. Alla människor har rätt att känna sig trygga i vårt land. Kvinnor som har levt under hot, misshandel och övergrepp har en självklar rätt till trygghet och ett eget liv, både för sig själva och för sina barn. Unga kvinnor som riskerar att råka ut för s.k. hedersrelaterat våld från familjemedlemmar har en oinskränkt rätt till ett eget liv. En rätt som samhället inte alltid kan garantera fullt ut. Det borde ändå gå att öka möjligheten till säkerhet och skydd. En möjlighet till det kan vara att pröva en ny teknik med fotboja med GPS. Det är en annan typ av fotboja än den traditionella och där man använder GPS och satellit. De skall nu på försök användas i . Motivet är att den nya GPS-tekniken ger andra möjligheter än nuvarande system. Som exempel kan det levereras en elektronisk dagbok med exakta positioner, minut för minut. I är det tänkt att man ska använda bojan på c:a 500 kända sexförbrytare (pedofiler). Enligt uppgift är denna nya teknik dessutom betydligt billigare än den typ av elektronisk fotboja som används . Vi anser att ett försök med denna teknik skall genomföras på personer som blivit belagda med besöksförbud och brutit mot det.
mot · GR02Ju249 · 2003-10-07 00:00:00 — En fjärde polishögskola knuten till begär att regeringen utreder förutsättningarna för ett inrättande av en fjärde polishögskola knuten till . Omfattningen av dagens polisutbildning räcker inte för att både nuvarande polisbrist och framtida pensionsavgångar skall kunna täckas. Polisens rekryteringsproblem är störst på mindre orter och i glesbygd, som i Bergslagen och skogslänen. Det har visat sig att lokal anknytning till en ort är en sak som gör att poliser går att rekrytera till glesbygd efter avslutad utbildning. Det är angeläget att både rekryteringen till polishögskolorna och lokaliseringen har god regional spridning. Mycket talar för att inrätta en fjärde polishögskola knuten till . Allt för att locka unga människor från Bergslagen och skogslänen att söka till . Då kan förutsättningarna för små orters polisbemanning förbättras. Skolan kan lokaliseras till , eller till , där en betydande kunskap om säkerhetsfrågor i vid bemärkelse finns, t.ex. om sprängämnen. Polisen fattar själv beslut om lokalisering av polisutbildningen, men de redan befintliga förutsättningarna för en fjärde polishögskola knuten till ter sig synnerligen goda. På andra håll i landet har polisutbildning knutits till existerande högre utbildning. Den möjliga kopplingen till i är tydlig, både vad gäller teoretiska kunskaper och kunnande i fysisk träning, som kan vara av intresse. I län, närmare bestämt i Kumla, finns dessutom möjligheter till övning av bilkörning på bana.
mot · GR02Ju250 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om DNA-registrering. Det oacceptabla och tragiska mordet på vår utrikesminister har aktualiserat behovet av olika former för att kunna identifiera gärningsmän. var länge en mycket otrygg stad, vissa områden och tunnelbanan kunde inte besökas utan risk för den enskilde. Så fick staden en ny borgmästare som förklarade krig mot brottsligheten och är en av de säkrare städerna att vistas i. Hur har då detta gått till? En av förklaringarna sägs vara att man med olika medel tagit alla som försökt planka sig in på tunnelbanan. De som inte bryr sig om att betala är sådana som visar att de inte vill följa samhällets spelregler i detta fall och, har det visat sig, inte heller i så stor utsträckning i andra fall. Med denna enkla metod har man tagit fast åtskilliga efterlysta personer samt många med knark och vapen. Man har på köpet fått ett bra register på sådana som kan tänka sig stå vid sidan om lagen. Det är viktigt att värna om den enskildes integritet och några alltför omfattande befolkningsregister bör därför inte tillåtas i vårt land. De som ställt sig vid sidan om lagen har däremot själva visat att samhället bör värna sig mot dem och enligt min uppfattning har de därmed också förbrukat sin rätt att vara helt integritetsskyddade. Samhället måste ha rätt att på olika sätt registrera dem. finns ett fingeravtrycksregister, men med ny teknik kan även DNA-teknik användas för att på detta sätt säkert fastställa en persons skuld eller om han/hon är oskyldig. Polisens arbete med att hitta eventuella gärningsmän skulle också underlättas avsevärt om de hade tillgång till ett bra DNA-register. Jag anser därför att alla som dömts till fängelsestraff automatiskt skall registreras i ett sådant register.
mot · GR02Ju251 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större möjligheter för polisen att införa uppgifter i (personregistret). motionerade jag om större möjligheter för polisen att lägga in uppgifter i . Motionen avslogs, även om utskottet höll öppet för kommande överväganden. Aktuella händelser har fört fram frågan om i offentlighetens ljus. Till bakgrunden hör att den tekniska utvecklingen har medfört tidigare okända möjligheter att lösa brott genom DNA-analys. Lagstiftningen hindrar dock polisen att effektivt utnyttja den nya tekniken. Enligt lagen får ett DNA-register innehålla uppgifter om resultat av DNA-analys som har gjorts under utredning av ett brott som avser personer som har dömts för ett sådant brott mot en persons liv eller hälsa, personlig integritet eller säkerhet som avses i 3, 4, 6, 8, 12 eller 17 kap. , om brottet kan leda till fängelse , ett allmänt brott som avses i 13 kap. om brottet kan leda till fängelse eller försök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådant brott som avses i 1 eller 2. En person måste med andra ord ha dömts till fängelse för brott enligt ovan innan uppgifterna får läggas in i (personregistret). Det går naturligtvis inte att bortse från de integritetsrisker som ligger i ett alltför omfattande register. En rimlig avvägning kan vara att utöka de nuvarande möjligheterna så att de personer som dömts till fängelse införs i .
mot · GR02Ju252 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn som utsatts för sexuella övergrepp inte skall tillåtas besöka förövaren . har barn som brottsoffer särskilt uppmärksammats. Detta innebär att det krävs en utveckling av myndigheternas arbete och deras regler såsom ökad kunskap och strategiska lagstiftningsåtgärder. Barn som utsatts för övergrepp i nära relationer måste få oreserverat stöd, skydd och hjälp i sin utsatta situation. Det är som har det övergripande ansvaret för de minderåriga som utsatts för sexuella övergrepp. Men samarbete mellan socialtjänst, barnpsykiatri, skola med flera kan ofta erfordras. Samarbete sker även med kriminalvården, när det är aktuellt. Kriminalvården måste i sin verksamhet, exempelvis när det är fråga om besök, särskilt beakta dessa minderårigas utsatta situation. Trots detta så förekommer det att minderåriga, som utsatts för sexuella övergrepp, besöker förövaren i anstalt. Det har skett under kriminalvårdens behandling av sexualbrottsdömda eller på annans initiativ. En minderårig ska inte kunna användas som ett redskap i behandlingen av förövaren. Besök av minderårig som utsatts för sexuella övergrepp ska inte ske. Det gäller oberoende om det är ett bevakat eller ett obevakat besök, eller om barnets vårdnadshavare ger sitt tillstånd till besöket. Ansvaret för övergreppet ligger aldrig på barnet, den vuxne bär alltid ansvaret för brottet. Barnet ska därför inte, oavsett anledning, besöka den person som utsatt barnet för sexuellt övergrepp.
mot · GR02Ju253 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om domstolsväsendets organisation och framtiden för . Domstolsväsendets organisatoriska struktur har diskuterats livligt . Till de idéer som har förts fram i debatten hör en tämligen omfattande nedläggning av mindre tingsrätter. finns nya planer inom som rör också hovrätternas framtid. En av de hovrätter som berörs är i . Enligt ett förslag som verket diskuterar ska administrativt samordnas med Kammarrätten i . I ett längre perspektiv flaggas emellertid för än mer långtgående förändringar. En tanke som har lanserats är att dela upp domkretsarna för och Kammarrätten i mellan överrätterna i , och . Det hotar fortsatta existens. är en ort med lång och stark tradition som centrum för rättskipning; just grundades . Det är svårt att se att det finns hållbara argument för att den ordningen ska brytas. All verksamhet behöver förnyas och förändras för att anpassas till den nya tidens krav. Men det är inte liktydigt med att verksamheten måste koncentreras till storstadsområdena. Jag är övertygad om att kommer att kunna fylla en naturlig funktion också i ett framtida, reformerat och moderniserat domstolsväsende. bör därför, enligt min uppfattning, bestå som en av domstolsväsendets överrätter. Hur domstolsväsendet organiseras är inte enbart en fråga för utan är ytterst också ett politiskt spörsmål. Var och hur rättsväsendet finns representerat i är av stor betydelse för människors tilltro till rättssamhället. En förändring av organisationen , som skulle innehålla exempelvis en avveckling av , kan få negativa konsekvenser i detta avseende. bör därför sända en tydlig signal i motsatt riktning.