ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T267 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta vara kvar . måste det snart vara moget för att sluta att vrida fram klockan och vrida tillbaka den . De som jobbar natt när det går är alltid glada för att de får jobba mindre den natten. Glädjen är inte lika stor när klockan skall vridas tillbaka och man då får jobba extra. Mycket tid går åt att ställa om alla klockor, inte minst i offentliga lokaler, både vår och höst. är det många människor som kommer för sent på grund av att de missat övergången . Och händer det istället att många kommer för tidigt därför att de missat att vrida fram klockan . Det är också vetenskapligt bevisat att minskad ljustillgång ökar antalet depressioner i samhället. Därför upplevs det inte som särskilt positivt att ställa tillbaka klockan då detta innebär att eftermiddagarna blir mörka tidigare. Även om det blir ljust så är det oftast mörkt när man går till jobbet och mörkt när man kommer hem ifrån jobbet eller skolan. Därför tror vi att införande av skulle ha en gynnsam effekt på folkhälsan eftersom fler kan tillgodogöra sig den extra ljusa timmen än . Förhoppningsvis skulle detta också bidra till att människor vistades mera ute, vilket även det är ett steg mot ökat välbefinnande.
mot · GR02T271 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra den tidigare modellen för nordiskt porto. Från har höjt portot för ett helt vanligt brev till våra grannländer i och från sex till tvärt emot all strävan till ökad integrering i t ex , vilka alla politiska partier säger sig vilja öka. fick igenom att portot för inrikes brev också skulle gälla för post till de nordiska grannländerna för att göra det lättare att ha kontakt med dessa. lyckades också få till stånd passfrihet mellan länderna, fick genom påtryckningar riksdagar och folketing att börja sammanträda i och senare även regeringarna i . Man var pådrivande för att få fram en samsyn på både sociala frågor och arbetslöshet mellan de nordiska länderna. Mycket av detta har sedan EU tagit till sig och gjort till regler inom unionen. blev posten bolag. Då blev plötsligt ett utland. Portot för att sända ett brev en sträcka som vi kan se med blotta ögat över blev högre än motsvarande försändelse till . Medan portot från med flera grannländer till är billigare än tvärt om. Från och är portot dessutom samma till hela EU för ett 20-grams brev. Dessa länders postverk arbetar konsekvent och är effektiva. är med i EU. säger sig alltså arbeta för regionernas utveckling. Har den svenska posten missat den samhällsutvecklingen? Eller varför motarbetar man den utveckling samhället och alla politiska partier säger sig vilja jobba för? Jag anser att det skall finnas ett gemensamt porto inom . Vill man ha en integrering i t ex och ett närmande till räcker det inte med stolta paroller och stora ord. Det måste till konkreta beslut också. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02T272 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga klart E 6 genom . är en av viktigaste vägar. Den binder samman tre stora ekonomiska centra , och . Lastbilstransporterna utgör en stor del av trafiken, med många internationella transporter till/från hamn och genom /till . E 6 är också viktigaste väg till kontinenten. Norr om är E 6 huvudsakligen tvåfältig och med dagens stora trafikbelastning innebär det problem med trafiksäkerheten och framkomligheten. Hela vägen från till vid norska gränsen ska byggas ut. E 6 ingår i den nordiska triangeln som i sin tur är en prioriterad del av EU:s utpekade transeuropeiska transportnätverk (TEN-T). Trafiken mellan och uppgår till mellan 6 000 och 110 000 fordon . Den mest intensiva perioden är då turismen är väldigt stor i . Sträckan är varav är motorväg eller motortrafikled med fyra körfält. Under 20032004 kommer ytterligare att bli motorväg. Dock återstår ca 6 mil för att hela E6 skall bli mötesfri och säker. är det motorvägsstandard till Torp, strax norr om . En sträcka längre norrut är utbyggd till fyrfältsväg. är E 6 svårt olycksbelastad. Den låga standarden är den grundläggande orsaken till att så många dödas och skadas på . Siktsträckorna är korta och vägen är smal, kurvig och backig med anslutande utfarter, korsande vägar och viltstråk. Dessutom är E 6 en väg för den lokala trafiken och för Genomfartstrafiken. Fotgängare och cyklister är hänvisade till samma smala väg som tung genomfartstrafik. genom norra återstår och det är bråttom! Trafiken ökar mycket snabbt och med de stora turistströmmarna fördubblas den . Det är därför av största vikt att regeringen håller fast vid sina löften att hela E 6 skall vara utbyggd .
mot · GR02T274 · 2003-10-07 00:00:00 — Färjeförbindelse till och från tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en färjeförbindelse till och från . I och med brons etablering har delvis förlorat sin ställning som ö. Det är självklart att bron har fått stora och positiva konsekvenser för från kommunikationssynpunkt. Men det har också blivit uppenbart att beroendet av bron i viss mening har gjort mera sårbart. Det har inte minst blivit tydligt i samband med de stora reparationer som har gjorts av bron. Det är också ett faktum att alla inte bor i omedelbar anslutning till bron. är långsträckt, vilket innebär en relativt lång resväg för många som ska ta sig till och från fastlandet. Mot den här bakgrunden det ensidiga beroendet av bron och avstånden bör staten överväga möjligheterna att inrätta en färjeförbindelse mellan och fastlandet. I övervägandena ska förutom finansieringen bland annat ingå att i dialog med de boende på ta ställning till var etableringen av färjeförbindelsen lämpligen bör ske.
mot · GR02T275 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ursprungliga avtal för att garantera likvärdig konkurrens mellan bro och färja över . I en utredning föreslås nu att farledsavgifter på färjetrafiken skall höjas. Detta skulle med stor kraft drabba bland annat trafiken mellan och och innebära mångmiljonbelopp i ökade kostnader för denna trafiklänk, något som självklart drabbar den enskilde resenären och försvårar konkurrensen med brotrafiken MalmöKöpenhamn. Redan nu ser vi hur en förändra prisbild gynnar brotrafiken. Ett ensidigt stöd till eller minskat stöd för färjetrafiken gör att målet att säkra två transportlänkar över är i fara. För att möjliggöra trafik på norra måste konkurrens få ske på lika villkor. Regeringen måste med kraft avfärda alla förslag som ensidigt försvårar för färjetrafiken och underlättar för broalternativet. Ursprungliga och ingångna avtal måste gälla.
mot · GR02T276 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av PPP-finansiering vid infrastruktursatsningar. har alltför dåliga vägar. Regeringen har satsat alltför lite pengar på utbyggnad av vägar. Förutom att väganslaget bör höjas är det viktigt att man tar tillvara den typ av finansiering som PPP innebär. PPP (Public and Private Partnership) innebär att privata konsortier sköter finansiering, byggnation och drift av en väg . Genom detta kan samhällsekonomiskt lönsamma investeringar förverkligas tidigare än vad som annars skulle skett. PPP-modeller är något som i allt större utsträckning används internationellt för både väginvesteringar och för andra infrastrukturinvesteringar. och är exempel på länder där vägar genom PPP-finansiering kommit att bli byggda än vad som hade varit möjligt med konventionell finansiering, och med kostnadsbesparingar på . I byggdes motorväg mellan och genom PPP-finansiering. Därigenom beräknas motorvägen ha blivit klar än med traditionell anslagsfinansiering via statsbudgeten. Den samhällsekonomiska vinsten av tidigareläggning genom minskade olyckor, restid och ökade miljövinster uppskattas till , enligt det finska . De utvärderingar som gjorts visar att utbyggnadstakten i PPP-projekt blir jämnare och att kostnaden för både byggnation och underhåll minskar. Statens kostnad blir därigenom även något lägre, men måste anslagsmässigt täckas genom årliga anslag för drift och amortering. Jag anser att PPP-finansiering behövs för att man skall kunna tidigarelägga väginvesteringar, och också göra dem billigare. Exempel där denna finansiering med fördel skulle kunna användas är vid utbyggnaden av , och och den så kallade Sotenäslänken, väg nr 162 och väg nr 171.
mot · GR02T277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående bör påbörja en järnvägsutredning för att finna en lösning på trängselproblemen mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utbyggnad av till motorväg på delsträckorna VästjädraVästerås och SagånEnköping bör göras tidigt och vara klar senast . I bor ungefär 1/3 av landets totala befolkning och av det totala antalet förvärvsarbetande i landet. Detta leder i sin tur till att en mycket stor del av resandet i landet utförs här. kan bli den region som får den kraftigaste tillväxten i landet, men detta riskeras på grund av två bristområden: bostadsbrist och trafikinfarkter. är en del av som skulle kunna utvecklas mycket mer om ett antal hinder försvinner. Bostadsbristen är lägre i än i flera andra delar av regionen. Priserna för boendet är dessutom mycket lägre än i . Detta är naturligtvis något som kan få ännu fler personer att vilja bosätta sig i någon av kommunerna i . Ett hinder som dock finns i och som berör både enskilda arbetspendlare och företag är infrastrukturen. som blev klar har ökat passagerarantalet väsentligt. I första hand gäller det arbetspendlare mellan och . För att kunna möta en ytterligare ökning och få snabbare förbindelser måste trängseln på spårkapaciteten mellan och undanröjas. bör därför få i uppdrag att omgående påbörja en järnvägsutredning för att finna en lösning på trängselproblemen på den sträckan. För i första hand varutransporter men även för arbetspendlare är en utbyggnad av till motorväg på sträckan VästjädraVästerås och SagånEnköping mycket viktigt. För ett näringsliv som är beroende av säkra och snabba transporter är denna sträcka högt prioriterad. En utbyggnad av på dessa delsträckor bör därför göras tidigt och vara klar senast . utveckling och bidrag till tillväxten är inte viktigt bara för regionen utan har betydelse för hela landet. Tillväxt är dessutom nödvändig för att kunna behålla och utveckla välståndet. De satsningar som anges i motionen är en del av de åtgärder som behövs för att skall kunna lämna sitt bidrag till utvecklingen.
mot · GR02T278 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga satsningar för att förbättra farleden till hamn i syfte att skapa tillväxt och flera jobb i . hamn har stor betydelse för näringslivet i ett område som sträcker sig över , och och är således främst att betrakta som en regional hamn. Allt tyder nu på att det regionala intressentområdets utbredning ökar . Ett stort japanskt företags val att göra sin nyetablering, en trähusfabrik, just i avgjordes till stor del av närheten till hamn. Flygbränslet till kan komma att i fortsättningen tas in via hamn. och norra kommer att ha stort behov av en välfungerande hamn. För att svara mot de krav som ställs på hamninfrastruktur och säkerhet krävs investeringar i storleksordningen i hamnen . Därutöver måste farleden in till rätas upp, breddas och fördjupas för att motsvara krav på säkerhetsmarginaler. Insatserna för att förbättra farleden beräknas kosta ca . hamn har stor betydelse för näringsliv och arbetsmarknad men nyttan av hamnen är vidare än så. Hamnen behövs för en större region. Därför bör staten gå in och ta ett ekonomiskt ansvar för de investeringar i en infrastruktur som behövs för utvecklingen av hela Gävleregionen. kommun redovisade till regeringen ett konkret förslag om satsningar bl a i hamn och farleden till hamnen. Från näringslivet finns flera mycket intressanta planer på etableringar i , och dessa förutsätter en fungerande och modern hamnanläggning. har stora problem på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har ökat och ligger nu i Sverigetopp. De statliga insatserna för att hjälpa de arbetslösa har minskat, och färre personer får nu hjälp av staten. toppar också listan över ungdomsarbetslösheten med nästan var femte person i åldern utanför arbetsmarknaden. har tillsammans med en betydligt sämre tillväxt än övriga delar av landet. Kommunerna och i har genom den dåliga ekonomiska tillväxten fått en kraftigt försämrad ekonomi. Slutsatsen är entydig: kan inte av egen kraft vända trenden och skapa tillväxt. Det behövs ökade statliga insatser tillsammans med bidrag från EU.
mot · GR02T279 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om införande av bullerregler till sjöss i enlighet med vad som anförs i motionen. Ännu en sommar är förbi då människor och djur har utsatts för kraftiga bullerstörningar orsakade av båtar utrustade med t.ex. V 8-motorer helt utan ljuddämpare. Dessa båtar åstadkommer en helt oacceptabel bullernivå i våra kanske känsligaste miljöer. Motsvarande bullernivå accepteras inte intill våra vägar. Det är nu dags att bullerregler motsvarande den som finns på land införs även till sjöss.
mot · GR02T280 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att undvika oljeskador i . Genom nybyggnation på i har 2002 fått miljöskyddsfartygen och . Fartygen är s.k. kombinationsfartyg, dvs. de är utrustade för att både kunna utföra patrullering och tillsynsuppgifter samt för att kunna genomföra utsläppssanering till sjöss. Nyanskaffandet är ekonomiskt sett välmotiverat. När det gäller t.ex. oljesanering är kostnaden för oljeupptagning till sjöss per m³ beroende på omständigheter som tid, väder och vind, medan oljesanering när oljan väl hamnat på stranden kostar ca per m³. Det är alltså tio till hundra gånger dyrare att åtgärda ett oljeutsläpp på stranden än till havs. Billigast skulle det naturligtvis vara om oljeutsläppen aldrig gjordes. i det perspektivet räcker det inte med att hamnarna agerar utifrån principen att det ska vara kostnadsfritt att lämna spillolja i hamn. Fartygen väljer ändå att skölja tankarna under gång i , för att tjäna tid och därmed pengar. Risken att fällas för det brott som oljeutsläppet utgör kan bedömas som mycket liten eller obefintlig. Det vore alltså värt att pröva tanken på ett ekonomiskt incitament att lämna spilloljan i hamn, på samma sätt som ett pantningssystem. I detta pantningssystem kan ingå såväl medel från oljebolagen som medel som annars skulle ha använts för oljesanering till sjöss, eller i värsta fall på strand, vilket i båda fallen är betydande belopp. har inte skonats från oljeutsläpp till följd av olyckor. I god sikt och lugnt väder kolliderade ett kinesiskt och ett cypriotiskt fartyg mitt mellan Sydostskånes kust och , i Bornholmsgattet, ett av mest trafikerade farvatten. Det kinesiska fartyget sjönk efter att av formella skäl av den danska nekats att bogseras in till grunt vatten vid . Oljesaneringen till sjöss och av den sydostskånska kusten kostade , men den totala kostnaden för Fu Shan förlisning, efter att det kolliderat med ett polskt fartyg, blev dock flerdubbelt större. Utredaren vid i har uppskattat den totala kostnaden till , då inkluderat totalförlust av ett lastfartyg byggt , totalförlust av fartygets last, reparationsarbeten på det polska fartyget, räddningsarbetet och oljesaneringen. För att förhindra nya oljekatastrofer i den känsliga bör införas krav på lots i Bornholmsgattet, separata farleder liksom i , klassning av som ett hav i behov av särskilt skydd, samt dubbla skrov för oljetransporter. Skånberg (kd)
mot · GR02T281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med biodrivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att är lämpligt som region för försöksverksamhet med biodrivmedel. Transportsektorn är helt beroende av fossila drivmedel. används totalt fossila drivmedel, varav bensin och diesel. Beroendet av fossila bränslen skapar en mängd problem. Ett stort problem är att de inte varar för evigt; med nuvarande kända tillgångar och förbrukning räcker oljan . Visserligen upptäcks nya fyndigheter, men ökar världens användning av fossila bränslen i samma takt. Utifrån den kristdemokratiska förvaltarskapstanken är det inte försvarbart att mänskligheten under några få generationer förbrukar alla oljetillgångar utan att ta hänsyn till kommande generationers behov av att kunna använda oljan till något mer kvalificerat än att elda upp den. Det andra stora problemet är den växthuseffekt som förbränningen av de fossila bränslena ger upphov till. Detta är enligt många forskare ett av vår tids största miljöhot. Förbränningen av fossila bränslen ger ett nettoutsläpp av koldioxid som hotar vårt klimat. Vi riskerar att få ökenutbredning i vissa områden och ökad nederbörd i andra. I värsta fall skulle växthuseffekten, om den ändrade lopp, paradoxalt nog kunna ge arktiskt klimat i . Forskarna menar att i-ländernas koldioxidutsläpp måste minskas med för att växthuseffekten skall kunna motverkas. Ett tredje stort problem är att vårt extrema oljeberoende gör oss beroende av andra länders oljeproduktion, t.ex. arabiska länder i det politiskt oroliga . Även om vi kan köpa vår olja i vår närmiljö, från t.ex. , har den gigantiska oljehandeln negativa effekter på vår handelsbalans. Det är nödvändigt att transportsektorns oljeanvändning minskar, t.ex. genom förbättrad energieffektivitet, energisparande och användning av förnybara drivmedel som kraftigt minskar nettoutsläppen av koldioxid. För att kunna konkurrera med fossila bränslen måste dock biobränslen befrias från skatt under en relativt lång introduktionstid. Samhällsekonomiskt kompenseras detta mer än väl genom inkomstskatter från ökad sysselsättning, minskade kostnader för arbetslöshet och andra skatteintäkter. Miljö- och hälsovinster samt minskad sårbarhet och bättre handelsbalans får man på köpet. En annan viktig fördel är att biodrivmedlen är förnybara och inte tar slut. De viktigaste biodrivmedel som är möjliga att producera och använda i full skala i är etanol, biogas och rapsmetylester (). med sina vidsträckta åkrar har kanske landets bästa möjligheter att både producera råvarorna och förädla dem till drivmedel. Ur såväl nationell som regional synvinkel vore det utomordentligt värdefullt att göra ett fullskaleförsök i med biodrivmedel. Bussarna i och drivs med naturgas. Försök med biogas pågår i och . Skånberg (kd)
mot · GR02T282 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppgradera /48. I en nyligen genomförd rapport från i visas de positiva effekter en uppgradering av /48 skulle få. De kommuner som berörs mest är , , , , och . Den regionförstoring som skulle bli resultatet visar att arbetskraftstillgängligheten ökar. Detta får till följd att antalet arbetstillfällen kan beräknas öka med ca 117 st. under en åtta till tioårsperiod. Detta ger i sin tur ett beräknat årsförädlingsvärde om vilket i en nuvärdesberäkning ger det ackumulerade beloppet om . Med hänvisning till att Jönköpingsområdet med kranskommuner är ett viktigt nav i regionen är det regionalt men även nationellt viktigt med den föreslagna uppgraderingen av /48.
mot · GR02T283 · 2003-10-07 00:00:00 — Mobil kommunikation på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobil kommunikation på landsbygden. Bra kommunikationer är viktiga för att hela skall leva. Vi behöver bra vägar, järnvägar bussförbindelser osv. för att människor skall kunna bo och verka på landsbygden. Tillgång till bredband är en fråga som drivit . Till de nyare kommunikationsmedlen hör även mobil kommunikation. Det har blivit så naturligt med mobiltelefoner att många inte tänker på att mobiltelefonin inte fungerar i vissa delar av . Det gäller inte bara , även områden i saknar täckning för mobiltelefoni. Därför är det oroväckande att övergången till ny teknik, 3 G-näten, kan komma att innebära ytterligare försämring. Inom två kommer NMT 450-nätet att stängas av. De samlade GSM-näten har stora luckor i sin täckning. De nya 3 G-näten kommer endast att täcka av landets yta. Lantbruks- och skogsbruksnäringen känner stor oro inför detta faktum. Oron delas även av räddningstjänsten och turistnäringen. Staten har ett viktigt ansvar på de områden där allmänna intressen inte kan tillgodoses av marknaden. Därför bör åtgärder vidtas så att mobil kommunikation blir möjlig i hela landet.
mot · GR02T285 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om farledsavgifter. Sjöfarten är en viktig länk i den svenska näringslivskedjan. Därför måste också sjöfartens konkurrenskraft värnas. Med tanke på resultatet av folkomröstningen om euron har det blivit än mer angeläget att staten gör det som behövs för att förbättra konkurrensmöjligheter. Exempelvis är och de enda europeiska länder som har statliga sjöfartsavgifter av betydelse. Detta faktum snedvrider konkurrensen ytterligare mellan hamnar beroende på om de tillhör Euroland eller inte. Vid val av transportsätt, hamnar, direkt trafik eller feeder-trafik m.m. är de statliga avgifterna av betydelse i slutändan på en ekonomisk kalkyl, även om andra kostnader såsom avstånd, deviation m.m. är viktiga faktorer. Utredningen farledsavgifter (Ds 2003:41) har föreslagit ändringar som enbart är en justering av nuvarande avgiftssystem och som inte lever upp till de krav som bör kunna ställas. Förutom ovan nämnda konkurrensproblem ger de föreslagna miljöavgifterna inte tillräckliga incitament för rederierna att vidtaga förbättringsåtgärder, då dessa ger högre kostnader än motsvarande avgiftsreducering. Vi konstaterar också att de mest miljöanpassade fartyg som står att uppbringa, inte vinner något i förslaget. Ett beslut i linje med utredningsförslaget riskerar också att snedvrida konkurrensen mellan transportslagen och motverka utvecklingen av rationella, miljöanpassade och frekventa internationella sjötransporter. Vi anser att förändringar av farledsavgifterna måste belysas i det sammanhang de verkar och ur ett totalt transportpolitiskt perspektiv i jämförelse med tåg- och landsvägstransporter. Ett nytt system för farledsavgifter, i enlighet med vad vi här har anfört, bör utarbetas.