mot · GR02MJ400 · 2003-10-07 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 20 Denna motion beskriver budgetförslag inom utgiftsområde 20, som omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. prioriterar satsningar på de miljökvalitetsmål som bedöms vara svårast att uppnå. anvisar därför 60 miljoner extra i stöd till klimatinvesteringar. För att genomföra sanering av förorenade naturområden föreslås att regeringens anslag höjs med . vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning och föreslår därför att ett nytt anslag för kalkning av skogsmark införs. För detta anvisas . I utgiftsmotion för utgiftsområde 23 återfinns satsningar för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. Växthuseffekten fortsätter vara den högst prioriterade miljöfrågan för . Satsningar föreslås därför på ytterligare forskning och på ekonomiska styrmedel. bör vara ett föregångsland som visar vägen mot ett samhälle som klarar att upprätthålla välfärd och trivsel utan att bidra till globala klimatförändringar. Arbetet med att utveckla kretsloppssamhället måste fortsätta. System för återanvändning, materialåtervinning, energiåtervinning och återföring av näring måste förbättras. Avfallsproblemet är ett av samhällets allra största miljöproblem. Hälsofarliga ämnen måste fasas ut. De medel som anslås för biologisk mångfald i skogen skall fördelas till olika typer av åtgärder. Arbetet bör bedrivas dels genom att staten köper in mark för att ta den ur produktion, dels genom frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal. menar att det genom ett något långsammare genomförande, effektivisering av administrationen och en högre andel frivilliga avsättningar, går att undvika den kraftiga höjning av kostnaderna för biologisk mångfald som regeringen budgeterar med. Utgiftsområdets ram kan därför minskas med och . 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Utvärdering av miljökvalitetsmålen 7 6.1 Utsläpp av koldioxid 9 6.2 Förnybara drivmedel 11 7.1 Partikel- och svavelutsläpp 12 7.2 Generella åtgärder 13 7.3 Tvåtakt i otakt med miljön 14 8 Rent vatten 15 8.1 Klassa som särskilt känsligt havsområde 15 10.1 Producentansvaret för materialåtervinning 19 10.2 Organiskt avfall 20 10.2.1 Slam från reningsverk 20 10.2.2 Organiskt avfall från hushåll och industriell verksamhet 20 10.3 Behandling av brännbart avfall 21 10.4 Farligt avfall 22 10.4.1 Certifiering av rivningsföretag 22 10.4.3 Avskaffa kommunala transportmonopol 23 10.5 Pantningssystemet för returförpackningar 23 10.6 Föreskrifter om varors sammansättning 24 10.7 Behovet av forskning kring hållbar produktion och konsumtion 24 11 Kemikalier och miljögifter 24 11.1 EU:s gemensamma kemikaliepolitik 25 11.2 Sanering och återställning av förorenade områden 25 11.3 Bromerade flamskyddsmedel 26 12 Biologisk mångfald 27 12.3 Levande sjöar och vattendrag 30 12.3.1 Östersjölaxens uppgång i Norrlandsälvarna 31 12.4 Levande skogar 31 14 Normativa styrmedel 33 15 Ekonomiska styrmedel 33 16 Frivilliga miljöinsatser 35 17 Offentlig upphandling 36 18 Miljöarbetet i ett europeiskt och internationellt perspektiv 37 18.1 Miljöprövning vid exportkrediter 38 3 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att minska mängden icke-miljömärkta arbetsmaskiner och båtmotorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskt bistånd till de länder på andra sidan som står för de största utsläppen till vattnet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grushushållningsplaner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kalkning av skogsmark. begär att regeringen återkommer med förslag till tydligare lagstiftning vad gäller återvinningen av det avfall som omfattas av producentansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privatinförsel av återvinningsbart material, i synnerhet behovet av en snabb lösning på glasåtervinningens finansieringsproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga ut sorterande system så att näringsämnen kan återvända till kretsloppet. begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att jämföra de miljömässiga, samhällsekonomiska och sociala konsekvenserna av att sortera ut hushållens organiska avfall för biologisk behandling med alternativet att förbränna det organiska avfallet tillsammans med övrigt brännbart hushållsavfall. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning i syfte att underlätta hushållsnära insamling av batterier och annat farligt avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka för att ett enhetligt europeiskt system för pantning av dryckesförpackningar införs. begär att regeringen återkommer med förslag till organisation och finansiering av ett nationellt system för återvinning av returdrycksförpackningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föreskrifter om varors sammansättning bör utfärdas på europeisk nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett samlat forskningsprogram som stöder utvecklingen mot hållbar produktion och konsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetet med EU:s gemensamma kemikaliestadga. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om förbud mot alla bromerade flamskyddsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad forskning om PFOS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad information om läkemedlens skadliga miljöeffekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om incitament för biologiskt nedbrytbara läkemedel. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om förbud mot HA-oljor i bildäck. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkta informationsinsatser om våra stora rovdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vandringsfisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkludera icke-certifierade miljöledningssystem i regeringens gröna nyckeltal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU skall verka för att reglerna för offentlig upphandling skall möjliggöra höga krav på miljöhänsyn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU skall verka för att det i direktiven till upphandlingsreglerna med miljöhänsyn införs en möjlighet att väga in energiförbrukning i transportledet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att obligatorisk miljöprövning skall föregå alla beslut om statliga exportkrediter.4 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag (1 000-tal kr) Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 34:14 Stöd till klimatinvesteringar 1Yrkande 2 hänvisat till UU. 2Yrkande 3 hänvisat till BoU. 3Yrkandena 24 och 25 hänvisade till FiU. 4Yrkande 26 hänvisat till NU. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Med denna princip menar vi att människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser på ett ekologiskt riktigt sätt. Det gäller både miljö och naturvärden och förutsätter att vi förvaltar, inte förbrukar, de ändliga resurserna och naturvärdena. Detta förutsätter också att agerandet grundas på försiktighetsprincipen, vilket innebär att om misstanke om hot mot miljön finns, måste extra försiktighet tillämpas. Alla människor är beroende av miljön för att få tillgång till frisk luft, rent vatten och näringsriktig kost. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan innefattar alla frågor som berör människor. Därför måste miljöhänsyn, i princip, inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. Många frågor inom olika utgiftsområden har en direkt inverkan på miljön, som t.ex. de som berör bostäder, energi och jordbruk medan andra utgiftsområden har en mer indirekt påverkan. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål som ställer sig bakom. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Det är uppenbart att den största utmaningen för att nå miljömålen är att minska utsläppen från trafik och energiproduktion, något som påverkar många politikområden. I det följande kommer vi att ge syn på miljöproblemen samt förslag till hur dessa skall åtgärdas. lämnar även separata motioner inom närliggande områden bl.a. hållbar havspolitik, djuromsorg, bilen och miljön samt landsbygdsfrågor. 5 Utvärdering av miljökvalitetsmålen I årliga rapport når vi delmålen? redovisas dagsläget för de 15 miljökvalitetsmål och 69 delmål som satt upp. De flesta av delmålen skall uppnås . Årsrapporten visar att det blir mycket svårt att nå fyra av miljökvalitetsmålen: Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning samt Levande skogar. För de övriga elva miljökvalitetsmålen är situationen ljusare, men det behövs ytterligare åtgärder. Rapporten visar att miljöpolitik ligger väl i linje med den prioritering som behöver göras för att miljömålen skall kunna uppnås. satsningar på miljöområdet riktar sig främst mot de miljömål där situationen är mest allvarlig. har budgetalternativ avsatt större poster till klimatinvesteringar än regeringen. politik på energiområdet har också haft en minskning av koldioxidutsläppen som prioritet nummer ett. I årets kristdemokratiska budgetmotion återfinns rejäla satsningar på sanering av miljögifter i naturen. Kalkning av skogsmark är ett annat krav som fortsätter driva. I utgiftsmotion för utgiftsområde 23 återfinns bland annat satsningar för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. Det måste konstateras att Socialdemokraternas förmåga på miljöpolitikens område inte är i klass med ambitionerna. När det gäller målet Begränsad klimatpåverkan tycks man redan från början ha gett upp, när man förhandlat sig till att öka de svenska utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå, i stället för att minska , som delmålet anger. Den kritiska belastningen från försurande regn beräknas överskridas på av markarealen, jämfört med de som anges i delmål 1 i Bara naturlig försurning. När det gäller Giftfri miljö ser fyra av de sex delmålen ut att misslyckas. Målsättningen att det skall finnas information om egenskaperna hos alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen förefaller avlägsen; här krävs inte minst ett kraftfullt svenskt agerande i samband med utarbetandet av gemensam kemikaliestadga för EU. Mot bakgrund av att rapporten bedömer det som mycket svårt att nå delmålet om sanering av förorenade områden även om ytterligare åtgärder sätts in, är det synnerligen anmärkningsvärt att regeringen i budgetpropositionen aviserar kraftiga nedskärningar i anslaget till sanering av sådana områden. Ingen övergödning är ett miljökvalitetsmål som skall uppnås till 2020, vilket kommer att bli mycket svårt. För att nå målet skulle omfattande satsningar på bland annat fånggrödor behöva göras. Det är beklagligt att stöd inte ges till odling av fånggrödor vid de stora mellansvenska sjöarna. Vattnet i , och rinner ut i och bidrar därmed till detta innanhavs övergödning med kväve. Även för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är situationen pessimistisk. Bestånden av flera fiskarter i befinner sig utanför sina biologiskt säkra gränser och ett par bestånd riskerar att kollapsa. Det bedöms som osannolikt att uttaget av ungfisk kommer att motsvara återväxten , såsom föreskrivs i delmål 5. Även om detta delmål skulle uppnås är det troligtvis för sent för exempelvis torskbeståndet. Levande skogar blir svårt att uppnå på grund av att de ekologiska processerna i skogen tar innan en förändring får effekt. Cirka 280 000 småhus i bedöms ha radonhalter över /m3. Enligt delmål 8 inom God bebyggd miljö skall inga hus ha radonhalter över /m3 . Med nuvarande saneringstakt kommer det att ta innan detta mål uppnås. Radon i bostäder är den största källan till joniserande strålning i samhället och står för av befolkningens totala stråldos. Den största delen av denna dos är koncentrerad till den minoritet av befolkningen som bor i hus med höga radonhalter. Forskare har konstaterat att det skett en generell global uppvärmning av jorden som blivit särskilt markant . Jorden har historiskt sett haft både varmare och kallare perioder och variationer har förekommit på grund av ökad solaktivitet, fler vulkanutbrott etc. De flesta forskare menar dock att den nuvarande tydliga förändringen inte enbart kan förklaras av s.k. naturliga orsaker. Uppvärmningen har studerats av FN:s klimatpanel IPCC med hjälp av en mängd olika modeller. Dessa har konstaterat att koldioxidhalten (CO2-halten) i atmosfären har ökat med från den förindustriella perioden och man anser att detta tillsammans med övriga växthusgaser är en stor del av förklaringen till växthuseffekten. Av växthusgaserna anses koldioxid vara den mest påverkande. Den beräknas bidra till ca 3/4 av växthuseffekten. Viktiga övriga växthusgaser är: metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid. Utmärkande för växthusgaserna är att de har en förmåga att absorbera värmestrålning. Gaserna förhindrar inte ljuset och värmen att nå jordytan men fångar upp en del av den värmestrålning som sänds tillbaka från jorden ut i rymden. Således fungerar växthusgaserna ungefär som glasrutorna i ett växthus. Detta leder i sin tur till att medeltemperaturen på jorden ökar samt att klimatet blir svårare att förutsäga. Flertalet forskare förväntar sig att antalet naturkatastrofer, som t.ex. översvämningar, kommer att öka då klimatzoner flyttas. Teorier finns också om att vattenströmmarna runt om i världen kan byta riktning. Vissa forskare menar att man redan sett tendenser till att flöde har avmattats. Skulle byta riktning skulle resultatet kunna bli en dramatisk sänkning av medeltemperaturen i och klimatet kanske motsvara det i (som ligger på motsvarande breddgrad). Oavsett hur det förhåller sig med dessa teorier är hotet om klimatförändringar ett av de mest komplexa problem som mänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag det säkert kan konstateras att en klimatförändring skett, kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste därför gälla i alla klimatpåverkande sammanhang. 6.1 Utsläpp av koldioxid Koldioxid är den mest dominerande växthusgasen och uppstår framför allt vid förbränning av fossila bränslen. I den industrialiserade världen är utsläppen mycket stora och allra störst i . Koldioxidutsläppen per capita och år är i ca , i EU nio, i knappt sju och i ett ton. Halten CO2 i atmosfären har ökat från omkring 280 ppm (part per million) före den industriella revolutionen till cirka 360 ppm . Halterna förväntas fortsätta öka de kommande decennierna, främst på grund av ökad global industrialisering. För det nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har fastställt delmålet att CO2-halten stabiliseras på en lägre halt än 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser inte ökar. Målets uppfyllande avgörs av den globala utvecklingen av koldioxidutsläppen. har antagit en strategi för hur skall bidra till att uppfylla klimatmålet. stöder huvuddragen i denna strategi och menar att regeringen bör öka insatserna på följande områden: Utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybara bränslen. Inhemsk produktion skall stimuleras. Utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Ett mål bör vara att användningen av fossila bränslen inom transportsektorn halveras senast jämfört med nivå. Gynnande av förnybara bränslen till transport- och energisektorn genom långsiktiga skattelättnader. Åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol binds. Mer forskning behövs på detta område. Återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns att i stora förbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan komprimeras och lagras. Detta är en metod för att snabbare kunna minska koldioxidhalten i luften men är inte någon ekologiskt hållbar metod. Mer forskning behövs också inom detta område. Internationella åtgärder, exempelvis användning av flexibla mekanismer, så att det byggs upp en marknad för handel med utsläppsrättigheter inom vissa regioner och också globalt, samt omförhandling av internationella avtal i syfte att införa en miljöbeskattning på flygbränsle. emotser med förväntan regeringens proposition med anledning av betänkande Handla för bättre klimat (SOU 2003:60). Klimatstrategin måste utformas så att det skapas realistiska, ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagens fossila drivmedel. Det är därför ytterst viktigt att snabbt få fram produktion av förnybara drivmedel, både nationellt och internationellt, som ett alternativ till fossila drivmedel. Genom Kyotoprotokollet tillåts öka sina utsläpp . Då också möjlighet till s.k. koldioxidsänkor finns, får öka sina utsläpp ännu mer. Denna pluskvot bör inte använda sig av, utan vår uppfattning är att de svenska koldioxidutsläppen skall minska med . Klimatinvesteringsstödet är inriktat på åtgärder som minskar klimatpåverkande utsläpp. Det är viktigt att reglerna som styr anslaget är strikt fokuserade på åtgärder som direkt går att hänföra till minskningar av växthusgaser. Den här typen av åtgärder ger relativt snabba och synliga resultat, då de är åtgärdsinriktade, konkreta och lokala. Det är oerhört viktigt med kraftfulla insatser för att bemästra klimatproblemen. Enligt är klimatmålet Begränsad klimatpåverkan det miljömål som är svårast att uppnå. Därför ökar anslaget 34:14 Klimatinvesteringar med för . Detta anslag används för stöd till kommuner, landsting och företag som investerar i projekt (t.ex. byggnader, fjärrvärme, trafikåtgärder, cykelvägar) som syftar till att minska bidraget till växthuseffekten. Det råder ingen brist på tilltänkta projekt för dessa pengar; de ansökningar som kommit in omfattar sammanlagt 2,8 miljarder. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte anvisat några pengar till detta anslag . förutsätter att regeringen i vårpropositionen återkommer med förslag till fortsatta anslag för klimatinvesteringar. anser att förnybara drivmedel skall vara befriade från koldioxid- och energiskatt. Förutom att de är förnyelsebara och inte ger ett nettobidrag av koldioxid till atmosfären, medför biobaserade drivmedel ofta även minskade utsläpp av i stort sett alla miljö- och hälsopåverkande ämnen. Ett kristdemokratiskt mål är att användningen av fossila drivmedel skall halveras senast . För att nå detta krävs en ökad produktion och försäljning av förnybara drivmedel. Därför bör sådana drivmedel vara befriade även från energiskatt. Fossila bränslen bör fasas ut efter hand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas. Vid sidan av biobaserade drivmedel utgör bränslecellen ett hoppingivande förnyelsebart alternativ. I bränslecellen förbränns vätgas kemiskt och avgaserna utgörs av vanlig vattenånga. Nuvarande metoder för vätgasproduktion har till stor del sin grund i naturgas och andra fossila bränslen. En viss del kommer också från elektrolys av vatten med el från solceller eller vindkraft. () invigdes första vätgasmack i , där vätgasen framställs genom elektrolys i en process där den tillförda energin kommer från vindkraft. En annan intressant teknik är artificiell fotosyntes. Detta system innebär att man från vatten och solljus kan erhålla vätgas. Kan solcellstekniken och den artificiella fotosyntesen bli kostnadseffektivare genom forskning och utveckling finns en mycket stor potentiell marknad. energiförsörjning skall tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den negativa påverkan på hälsa, klimat och miljö måste vara så liten som möjligt, och därför behöver investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och solenergi stödjas. I partimotion om energi föreslås en utökad satsning på forskning och utveckling av förnybara energikällor. Ett nytt anslag inrättas där avsätts i syfte att snabbare introducera ett långsiktigt och uthålligt energisystem. Huvudsakligen bör arbetet koncentreras på vätgasbaserade bränslesystem, såsom bränsleceller och artificiell fotosyntes. Dessutom bör en satsning ske på solcellssystem. Sammantaget har dessa lösningar goda förutsättningar att på lång sikt ge en ren energiförsörjning. bör också vara pådrivande i det internationella samarbetet kring fusionsforskning. Värmepumpar är ett miljövänligt alternativ för uppvärmning av bostäder. Tyvärr motverkas investeringar i värmepumpar på grund av att den som vill investera i denna miljövänliga värmekälla straffas genom höjt taxeringsvärde. Detta är ett av flera skäl till att vill avskaffa den orättfärdiga fastighetsskatten. I årets budgetmotion på utgiftsområde 21 föreslår att den villaägare som konverterar från direktverkande el till ett vattenburet system för husuppvärmning skall få ett investeringsbidrag på av investeringskostnaden. I och på andra platser med sprucken berggrund på stora djup kan geotermisk värme vara ett alternativ för uppvärmning av bostäder. Miljömålet på detta område innebär att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Regeringen har också presenterat förslag på delmål (i proposition 2000/01:130), som främst syftar till att sänka nivåerna av svaveldioxid, kvävedioxid, marknära ozon och flyktiga organiska ämnen (VOC) i luften. De beskrivna luftföroreningarna bildas vid förbränning och genom atmosfärskemiska reaktioner. Utsläppen kommer till stor del från transporter, som ökat särskilt i storstäderna. En hel del föroreningar, framför allt marknära ozon, kommer också från andra länder med vinden in i landet. Partikelutsläpp sker i huvudsak vid transporter och vedeldning. 7.1 Partikel- och svavelutsläpp När partiklar omnämns i miljöhänseende, avses i huvudsak förbränningspartiklar som uppstår vid eldning eller i trafik. I trafiken blandas de med partiklar från slitage av vägbanor, däck, bromsar och friktionsmaterial. Man har länge känt till att större partiklar retar luftvägarna och kan ge cancer. Avgasrening med hjälp av katalysatorer och partikelfilter kan kraftigt minska utsläpp av stora partiklar, men utsläpp av små partiklar, mindre än , låter sig inte hejdas av filter. Processen verkar till och med öka förekomsten av små partiklar. upptäcktes att de riktigt små partiklarna också är sjukdomsframkallande.