mot · GR02MJ370 · 2003-10-07 00:00:00 — Miljösituationen i har i takt med teknikutvecklingen och en högre kunskapsnivå på flera områden radikalt förbättrats. Luftkvaliteten i städerna har stadigt blivit bättre, många sjöar och vattendrag, som bara för några decennier sedan betraktades som döda, har kunnat restaureras. Det finns anledning att vara positiv eftersom fakta visar att miljön är på rätt väg. Trots den positiva utvecklingen återstår mycket att uträtta, och det kommer även fortsättningsvis att krävas kraftfulla insatser för att lösa många miljöproblem. Utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, tungmetaller m.m. överstiger fortfarande de nivåer naturen långsiktigt tål och halterna av växthusgaser ökar i atmosfären. Miljöarbetet skall i första hand utgå från den enskilda människans ansvar. Många människor känner som individer ett stort ansvar för vår gemensamma miljö och är engagerade och pådrivande i miljöarbetet. Det individuella ansvarstagandet och engagemanget är en viktig utgångspunkt för en effektiv miljöpolitik. Staten skall ta sitt ansvar för de uppgifter som inte den enskilda människan eller marknaden kan eller skall utföra. Effektiv lagstiftning och olika typer av ekonomiska styrmedel är viktiga verktyg i detta arbete. Marknadsekonomin måste användas för att på ett dynamiskt sätt driva miljöarbetet framåt. Handel med utsläppsrätter bör införas på flera utsläppsområden för att öka måluppfyllelsen och kostnadseffektiviteten i miljöarbetet. Det internationella samarbetet om miljöfrågor blir allt viktigare. Ett framgångsrikt samarbete har stor betydelse för eftersom vårt land är starkt påverkat av gränsöverskridande miljöproblem. Det internationella miljösamarbetet är inriktat på dels samarbetet kring EU:s miljöpolitik, dels internationella ansträngningar för att lösa globala miljöproblem. För att komma till rätta med många av de globala miljöproblemen är det avgörande att fattigdomen i världen kan bekämpas på ett effektivt sätt. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Miljösituationen har förbättrats 3 5 Moderata utgångspunkter för miljöarbetet 5 5.1 Optimism och framtidstro också på miljöområdet 5 5.2 Människa natur 6 5.3 Ekonomisk tillväxt och god miljö 6 5.4 Den fria marknaden som drivkraft 6 5.5 Stat marknad individ 7 5.6 Statens ansvar 8 5.7 Hållbar utveckling och globala miljöproblem 9 6 Ett effektivare miljöarbete 10 6.1 Miljöforskning och miljöövervakning 10 7 Effektiv och rättssäker miljölagstiftning 11 8 Det internationella miljöarbetet och samarbetet inom EU 13 9 Utsläppen av växthusgaser 14 9.1 Minskade utsläpp genom handel med utsläppsrätter 15 10 Försurning och övergödning 16 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det finns anledning till optimism och framtidstro också på miljöområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ekonomisk tillväxt och utveckling är en grundförutsättning för att uppnå en god miljösituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fria marknaden som drivkraft i miljöarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den enskilda människans ansvar skall vara utgångspunkten för miljöpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall ta ansvar för de miljöuppgifter ingen annan kan utföra. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att prioritera miljöforskning och miljöövervakning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förändra så att den kan bli ett effektivt verktyg i miljöarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förändrad tillsynsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett införande av handel med utsläppsrätter för att på ett effektivt sätt minska skadliga utsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett EU-system för handel med utsläppsrätter avseende koldioxid från samtliga energiproduktionsanläggningar av väsentlig storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att fortsätta bekämpa försurning och övergödning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inte är acceptabelt att svensk energipolitik leder till kraftigt ökade utsläpp av växthusgaser i norra . 4 Miljösituationen har förbättrats Det är viktigt att bejaka den positiva miljöutveckling som man kan se på många områden. Miljösituationen i har i takt med teknikutvecklingen och den högre kunskapsnivån på flera områden radikalt förbättrats. Luftkvaliteten i städerna har stadigt blivit bättre, många sjöar och vattendrag, som bara för några decennier sedan betraktades som döda, har kunnat restaureras. Antalet fiskarter har därmed ökat och sjöar och vattendrag har åter blivit möjliga att använda för bad och fiske. I har de allt lägre halterna av miljögifter lett till att antalet sälar och rovfåglar ökat. I västvärlden ökar människans livslängd och en bättre miljö är en av de viktigaste bakgrundsfaktorerna. Tack vare bl.a. den ekonomiska och tekniska utvecklingen har många tidigare stora miljöproblem kunnat minskas eller elimineras. Historien har med önskvärd tydlighet visat att marknadsekonomi är överlägsen andra system, som t.ex. planekonomi, när det gäller att ta hänsyn till miljön. En enkel jämförelse mellan gamla Öst- och visar att det kommunistiska, planekonomiska öst bedrev en hård rovdrift på naturresurserna medan det mera marknadsekonomiska är ett förhållandevis rent land. årliga utsläpp av svaveldioxid vid kollapsen 1989 översteg mer än fem gånger, trots att folkmängden bara var en fjärdedel och levnadsstandarden betydligt lägre. Det är viktigt att slå fast att den västerländska livsstilen inte i sig utgör något hot mot miljön. Tillväxt utgör inget hot mot miljön. Det stora hotet mot miljön är fattigdom. Miljöbelastningen brukar följa en omvänd U-kurva, när ett fattigt land häver sig ur sitt armod. När tillväxten sätter fart är miljöbelastningen hög, men när ett lands BNP når per capita sjunker belastningen. Konkret innebär det exempelvis bättre luft- och vattenkvalitet. Orsaken till detta är att miljövänliga processer ofta är dyra, och det är endast människor som lever i ett någorlunda välstånd som har råd med dessa miljökostnader. Index för föroreningshalter i tätortsluft Diagrammet visar att tätortsmiljön, som ett genomsnitt för samtliga svenska tätorter, blivit successivt bättre. Denna utveckling är representativ även för resten av landet. Hade man dragit ut kurvorna så hade kurvorna blivit allt brantare. Det har skett en radikal förbättring av miljön . Icke desto mindre finns det fortfarande mycket att uträtta på miljöområdet. En hel del insatser kommer att krävas för att lösa allvarliga miljöproblem som har sin grund i mänsklig verksamhet. Utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, tungmetaller m.m. i luften i vår del av medför att nedfallen av dessa ämnen i överstiger de kritiska belastningsgränserna och halterna av växthusgaser ökar i atmosfären. av det försurande nedfallet över kommer från källor i andra länder. När det gäller övergödningsproblemen i är situationen likartad. Endast en liten del av den totala näringstillförseln till kommer från svenska källor. På det internationella planet finns en stark koppling mellan fattigdom och miljöproblem. Att bekämpa fattigdomen i världen måste därför också från miljösynpunkt vara en prioriterad uppgift. 5 Moderata utgångspunkter för miljöarbetet 5.1 Optimism och framtidstro också på miljöområdet Fakta visar att miljösituationen är på väg att förbättras. Det finns anledning att vara positiv. Vi vill därför varna för dem som hävdar att det måste ske radikala förändringar av både ekonomiska system och enskilda människors beteenden. Mycket kan naturligtvis alltid bli bättre. Vi är dock inte beredda att förhandla om systemen. Marknadsekonomin är överlägsen och enskilda människors engagemang är viktigare också för miljön än en skärpning av miljölagarna. De som driver omfattande systemförändringar på miljöpolitisk grund har oftast en dold politisk agenda. Det är inte hänsyn till miljön i första hand, utan den ideologiska uppfattningen som styr. Många av dagens miljöproblem har ändrat karaktär i jämförelse med gårdagens. Från att i stor utsträckning handla om att komma till rätta med punktutsläpp gäller det till stor del att ytterligare öka resurseffektiviteten i samhället. Det handlar om att utnyttja hela marknadsekonomins drivkrafter för att få fram produkter och en produktion som gör att den totala miljöbelastningen kommer ner till en nivå som naturen långsiktigt tål. För att lyckas med detta kommer det även fortsättningsvis att behövas en effektiv lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Det nya som krävs i dagens dynamiska värld är att fullt ut använda marknaden och de marknadsekonomiska verktygen i miljöarbetet. Detta tillsammans med ett omfattande internationellt samarbete är en förutsättning för att på ett effektivt sätt komma till rätta med dagens och morgondagens miljöproblem. Människan är unik, och synen på och respekten för människovärdet måste vara vägledande även i miljöarbetet. Människan har samvete, förnuft, intelligens och kunskap. Det är utifrån dessa särskilda egenskaper som människan har ett speciellt förvaltarskapsansvar för naturen och miljön i stort. Det är också utifrån denna mänskliga förmåga som miljöproblemen kan lösas, och miljöarbetet bedrivas med optimism och framtidstro. Från moderat sida kan vi inte acceptera att människans värde skulle jämställas med djurens eller andra delar i ekosystemet. 5.3 Ekonomisk tillväxt och god miljö Tillståndet i världen visar att utveckling och ekonomisk tillväxt är en grundförutsättning för att uppnå en god miljösituation. Att ekonomisk tillväxt behövs för att komma till rätta med fattigdoms- och miljöproblemen slogs fast vid i . Ekonomisk tillväxt, social utveckling och utrotande av fattigdom är de viktigaste prioriteringarna för och är i själva verket en förutsättning för att de nationella och globala målen om en hållbar utveckling skall uppnås (). Det visar sig också att de marknadsekonomiskt inriktade industriländerna har lyckats allt bättre när det gäller att kombinera den ekonomiska tillväxten med miljöhänsyn. Tack vare ökade resurser har ny teknik kunnat utvecklats. Detta har lett till ett effektivare resursutnyttjande, minskade miljöstörningar och ökat miljöintresse hos medborgarna och konsumenterna. Den ekonomiska tillväxten hade inte varit möjlig utan marknadsmässig prissättning som stimulerar resurssnål teknik och alternativ resursanvändning. Framgångarna med att bemästra miljöproblemen i vår del av världen är också intimt kopplade till det personliga ansvar som betonas i marknadsekonomierna. Människor tar ansvar för det de äger. Inga regleringar kan ersätta den kraft som ligger i detta. Det personliga ansvaret, det enskilda ägandet och en fungerande marknadsekonomi är avgörande för en fortsatt positiv utveckling. Kollektiva lösningar och centraliserat beslutsfattande har stora begränsningar. Om inte detta erkänns minskar utrymmet för den dynamiska process som gör att allt fler människor kan leva ett bättre liv. Restriktioner som bottnar i brist på framtidstro kan hindra sund ekonomisk tillväxt och göra utvecklingspessimismen självuppfyllande. 5.4 Den fria marknaden som drivkraft I den rika delen av världen har miljöintresset och omsorgen om miljön vuxit i snabb takt. Det har starkt påverkat det konkurrensutsatta näringslivet. Det är ingen slump att miljövänligt papper först introducerades i i-länderna och inte i . När människor börjar fundera över hur deras beslut påverkar miljön och i vissa fall ändrar sina konsumtionsvanor, tvingas företagen att följa efter om de vill behålla sina kunder och därmed lönsamhet. Att producera miljövänligt har blivit ett viktigt konkurrensmedel. Allt fler företag har dessutom upptäckt att miljöanpassning inte bara är ett sätt att anpassa sig till utvecklingen, utan också ett sätt att förbättra lönsamheten. Man talar om affärsdriven miljöutveckling. Företagen söker intensivt efter möjliga miljöförbättringar i syfte att sänka sina kostnader för avfall, spill, rening och resursförbrukning och för att vinna nya försäljningsargument inför konsumenterna. Miljöarbetet inom företagen har kommit längre än många hunnit uppfatta. Utvecklingen har skett med den snabbhet, kraft och intensitet som bara är möjlig när det är marknadens spelregler som styr. Företag har ryckt åt sig mycket av initiativet på miljöområdet framför de miljövårdande myndigheterna och underskrider på viktiga områden frivilligt de gränsvärden som dessa myndigheter satt upp. Företagens miljöarbete syns utåt genom miljöredovisningar, marknadsföring och förändringar av produkterna. Hade miljökraven i allt varit satta av myndigheter hade företagens miljöarbete knappast nått så långt. Men möjligheten att spara kostnader eller öka intäkter genom miljöarbetet har lett till djupare omvälvningar. Företagen omorganiserar sig själva, inför nya tillverkningsmetoder och utbildar medarbetarna i miljöfrågor. Finansmarknaden har börjat intressera sig för miljöfrågor när företagens framtidsutsikter skall bedömas. Miljötekniker, miljökonsulter, miljöinformatörer, miljöekonomer, miljöjurister och miljöchefer är nya, kvalificerade yrken som skapats inom företagen. 5.5 Stat marknad individ Den enskilda människans ansvar måste således vara utgångspunkten för miljöpolitiken. Inte ens de mest genomtänkta regleringar kan ersätta den kraft som ligger i det individuella ansvarstagandet. Människor känner ett stort ansvar för vår gemensamma miljö och många har ett mycket starkt miljöengagemang. Detta tillsammans med det enskilda ägandet främjar ett hushållande och vårdande av resurserna som inte det kollektiva klarar av. En stark äganderätt är en av de allra viktigaste principerna för att skapa en god miljö. Staten bör därför så långt det är möjligt verka för att fördela det kollektiva miljöansvaret på individer, antingen direkt genom personligt ägande eller genom företag eller små gemenskaper. Det personliga ansvarets betydelse för miljön gör att det går en miljödriven privatiseringsvåg över världen. Många amerikanska national- och delstatsparker finansierar sin verksamhet genom att ta betalt. Den privata viltvården är där en förebild. Sanering av miljöskadade områden behöver inte alltid ske med skattemedel, om privata initiativ släpps fram. I har privata initiativ varit viktiga, bland annat vid bildandet av reservat. Från finns även goda exempel på hur förstörda vattendrag kan restaureras och fisket återställas genom privata initiativ. I har dessvärre incitamenten minskats för motsvarande initiativ, bl.a. genom att urholka fastighetsägarnas fiskerätt. I allt fler länder privatiseras vattenresurser och vattenförsörjningen. och var tidigt ute på detta område. Tack vare detta har franska och engelska bolag nu ett försteg på världsmarknaden för vattenförsörjning när fler länder, bl.a. , och , privatiserar vattenförsörjningen. Många av dessa länder har till skillnad från knappa vattenresurser. Argumenten för privatiseringarna har blivit mer praktiska och mindre ideologiskt betonade allteftersom fördelarna med det privata ägandet har blivit uppenbara. För det första sköts verksamheten mer effektivt i privatiserad form. För det andra medför en överföring till privat ägande eller privat drift att de subventioner som alltid följer av offentligt ägande försvinner. Detta leder i sin tur till bättre hushållning. Vinstintresset leder också till att ansträngningar görs för att öka tillgången på vatten. För det tredje avlastas ansträngda offentliga finanser de tunga investeringar som på många håll måste genomföras i vattenförsörjningssystemen. Skötseln och förvaltandet av naturen kan förbättras om fler uppgifter privatiseras. Naturvårdande uppgifter bör läggas ut på entreprenad. Naturreservat bör i första hand skapas genom att skötselkontrakt upprättas inte genom att marken övergår i offentlig ägo. Äganderätten av vattenresurser bör bli tydligare för att effektivisera hushållningen av resurser. Med denna inriktning kan staten koncentrera sina resurser till miljöproblem som inte kan lösas av enskilda människor själva. Arbetet med att öka antalet privata initiativ i miljöarbetet och miljöbevarandet måste intensifieras. Möjligheten att lösa miljökonflikter genom juridiska processer bör öka. Det juridiska ansvaret bör tydliggöras så att man på ett bättre sätt än kan tillämpa principen om att förorenaren skall betala de kostnader föroreningen ger upphov till. En inriktning där det blir lättare att utkräva ett juridiskt ansvar skapar drivkrafter för att i högre grad än förebygga miljöproblem. En stark och väl definierad äganderätt är en förutsättning för att den som skadas av ett utsläpp skall ha möjlighet att få ersättning. är en stark och väl definierad privat äganderätt nödvändig för att kunna uppnå en effektiv resurshushållning av naturens resurser. Staten skall ta ansvar för de uppgifter ingen annan kan utföra och inte splittra resurserna på sådant som lika gärna kan skötas av medborgarna och företagen. Det finns miljöproblem som inte kan lösas utan statens medverkan. I dessa fall bör staten erbjuda de verktyg som står till statens förfogande: lagstiftning, ekonomiska styrmedel och överlåtelsebara utsläppstillstånd. Det är av stor vikt att statens åtgärder på miljöområdet är ändamålsenliga och kostnadseffektiva. I vissa fall, t.ex. när det gäller särskilt farliga ämnen och processer, behövs totalförbud, medan det i andra fall kan handla om mildare åtgärder, såsom informationsinsatser. Ett annat viktigt krav är att miljöbesluten grundas på generella regler i syfte att eliminera risken för godtycke och konkurrenssnedvridning. Lagar är bättre än bidrag. En bidragsstyrd miljöpolitik överlåter miljökostnaderna åt skattekollektivet och signalerar att enskilda, företag och kommuner inte behöver ta eget ansvar. Bidragspolitiken är skadlig därför att den är motsatsen till personligt ansvarstagande och saknar inbyggda drivkrafter för miljöansvar. I en bidragsstyrd miljöpolitik riskerar miljöansvaret att upphöra bidragen upphör. I den mån ekonomiska stimulanser skall förekomma bör de riktas mot helt ny teknik. Rätt utformade kan miljölagar vara ett stöd för företagen och bidra till att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga svenska miljöteknikföretag. Till de offentliga uppgifterna på miljöområdet hör miljöforskning, miljöövervakning, kalkning och ansvar för uppfyllandet av nationella och internationella överenskommelser såsom klimatpolitiken. Andra statliga områden som har betydelse för miljön är rättsväsendet och tillsyn över att lagar och regler följs. Det handlar om att göra en klarare prioritering, lämna åt marknaden och de enskilda medborgarna att lösa det de löser bäst och koncentrera statens insatser där de mest behövs. Staten har också en viktig uppgift när det gäller att övervaka att marknadsaktörer och konsumenter har tillgång till objektiv, korrekt och saklig miljöinformation. Genom forskning och miljöövervakning kan ny kunskap och information tas fram som gör att såväl företag som enskilda kan fatta relevanta beslut och på ett aktivt sätt välja produkter med minsta möjliga miljöpåverkan. Försiktighetsprincipen är en princip som används i miljöarbetet. Den betyder i korthet att beslut skall kunna fattas som begränsar eller förbjuder användandet av ett ämne eller produkt även om det inte går att vetenskapligt bevisa dess farlighet. Det är dock mycket viktigt att beslut om tillämpning av försiktighetsprincipen baseras på gedigna vetenskapliga riskbedömningar. Det finns starka påtryckargrupper som vill se mer generell och därmed godtycklig tillämpning av försiktighetsprincipen. En felaktig användning av principen riskerar att leda till att angelägna forsknings- och utvecklingsinsatser försvåras eller stoppas. Det är därför mycket viktigt att med kraft driver kravet på vetenskapliga riskbedömningar som grund för varje beslut om att tillämpa försiktighetsprincipen. 5.7 Hållbar utveckling och globala miljöproblem En hållbar utveckling definierades av 1998 som en samhällsutveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Regeringen anser att de av antagna 15 miljökvalitetsmålen tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling och att de beskriver den kvalitet eller det tillstånd som är långsiktigt ekologiskt hållbara. har i samband med antagandet av de 15 miljökvalitetsmålen godtagit ambitionen om att till nästa generation överlämna ett samhälle i hållbar utveckling där de stora miljöfrågorna är lösta. Vi moderater anser att hållbar utveckling så som definierade den är en god utgångspunkt för ett allt mer integrerat miljöarbete inom alla sektorer. Det är också en god målsättning att försöka komma till rätta med så många av miljöproblemen som möjligt inom loppet av en generation. Men sätter man ribban så högt att man säger att alla stora miljöproblem skall vara lösta inom en generation är det inte realistiskt. För det första är många av miljöproblemen internationella och i vissa fall globala. För det andra har flera av dagens miljöproblem uppstått , och det vore sannolikt inte bra för samhällsutvecklingen i sin helhet att satsa så mycket resurser på dessa gamla miljösynder att det framåtsyftande arbetet blir lidande. För det tredje är i de flesta fall problemen inte akuta. Därmed finns en tidsfrist. Utsläppen av växthusgaser är ett exempel på ett globalt miljöproblem och det finns inte något som tyder på att det problemet skulle kunna vara löst inom en generation. Förorenade markområden har uppstått som ett resultat av verksamheter och i en hel del fall för så länge sedan som medeltiden. Att sanera gamla förorenade markområden är mycket dyrbart och det är knappast ett optimalt utnyttjande av samhällsresurserna att sanera alla inom en generation. Dessutom medför den tekniska utvecklingen att den framtida saneringskostnaden blir allt lägre. Vår slutsats är att strävan skall vara att uppnå en hållbar ekologisk utveckling och en förbättrad miljösituation inom alla sektorer, men att arbetet måste vägledas av riskbedömningar och prioriteringar liksom avvägningar för att säkerställa en god samhällsutveckling i stort. I detta ligger också att inte alla förändringar kan göras på en gång och att riskbedömningar och den tekniska utvecklingen måste beaktas vid val av tidpunkt för olika åtgärder. Vår slutsats är därför att samhällsekonomiska och sociala aspekter, särskilt vad gäller människors hälsa, måste vägas in vid prioriteringen av miljöarbetet. Vi anser att det är bättre att säkerställa att de viktigaste miljömålen än att utan prioritering försöka uppnå alla miljömål inom en generation. Risken med en bred och icke prioriterad ansats är att de viktigaste miljömålen inte kommer att . 6 Ett effektivare miljöarbete 6.1 Miljöforskning och miljöövervakning Miljöforskningen och miljöövervakningen måste prioriteras. Bägge verksamheterna är viktiga för att våra kunskaper på miljöområdet skall öka. Med en bra miljöövervakning kan det som är miljöförstöring särskiljas från det som t.ex. är naturliga variationer. Genom forskningen kan också kunskap vinnas om vilka effekter olika slags utsläpp har på organismer. Dessa kunskaper är i grunden avgörande för att det skall vara möjligt att bedriva en effektiv miljöpolitik, med riktiga avvägningar och prioriteringar. Stora problem och kunskapsluckor återstår vad gäller olika ämnens miljöeffekter. var tidigare en framstående forskarnation på miljöområdet men har förlorat viktig kompetens. Det är viktigt att den svenska miljöforskningen bibehåller sin kompetens och kan återupprätta internationella position.