ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sk405 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mark som upplåts med tomträtt inte bör belastas med fastighetsskatt för tomträttshavaren. Lagen (SFS 1984:1052) om statlig fastighetsskatt infördes års taxering och för småhus gällde att skatten beräknades på 1/3 av taxeringsvärdet. Skatten togs inledningsvis ut . Fram års taxering beskattades de flesta småhus även med en schablonintäkt. års taxering beskattas småhus löpande enbart med fastighetsskatt. I den proposition som föregick de nya reglerna (prop.1989/90:110. 505 f.) konstaterar departementschefen att kritik vid remissbehandlingen hade kommit från flera håll mot att underlaget för fastighetsskatten skulle utgöras av taxeringsvärdet. Den kritik som departementschefen kommenterade handlade dock framförallt om vilka alternativa underlag som skulle kunna användas (byggnadsvärde, bruksvärde eller något slag av boendevärde). Något konkret uttalande om varför den som inte äger marken ska betala fastighetsskatt även på markvärdet fanns inte. Det fanns heller inga kommentarer om detta i den ursprungliga propositionen (prop. 1984/85:18). När det gäller uttag av arvs- och gåvoskatt är underlaget enligt rättspraxis byggnadsvärdet, eftersom det kapitaliserade värdet av belastningen att betala tomträttsavgäld anses motsvara markvärdet (NJA 1959 s. 304). För förmögenhetsskatten finns i 10 § lagen (1997:323) särskilt angivet att om fastigheten innehas med tomträtt tas den upp till den del av taxeringsvärdet som avser byggnad. Detta motiveras i propositionen (1996/97:117) på följande sätt (specialmotivering till 10 §, s. 90): De aktuella rättighetsinnehavarna anses som ägare enligt 8 §. I princip skulle därmed hela taxeringsvärdet på fastigheten tas upp till beskattning, dvs. även den del som avser mark. För tomträtten betalas dock avgäld. För att beakta detta vid värderingen och av förenklingsskäl tas endast den del av taxeringsvärdet som avser byggnad upp. Ovanstående redogörelse visar att det vid fastighetsskattens tillkomst inte lämnades någon motivering varför fastighetsskatt ska betalas på mark som fastighetsinnehavaren inte äger. Den belastning som tomträttsavgälden innebär har dock beaktats både för arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt. Samma överväganden bör göras även för fastighetsskatten.
mot · GR02Sk406 · 2003-10-07 00:00:00 — Beskattning av ideell verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moms på ideell verksamhet. Inget annat land i har ett så brett föreningsliv som . Det rymmer såväl idrottsklubbar som biståndsorganisationer och trossamfund. Alla föreningar och organisationer gör en stor samhällsinsats. Den ideella sektorn bidrar till en demokratisk och kulturell utveckling inte minst i skogslänen. hotas bland annat second hand-butikerna, scoutgrupperna och idrottsklubbarna av ett statligt utredningsförslag som vill momsbelägga föreningslivet. Utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslår momsbeläggning av ideella föreningar för den näringsverksamhet dessa bedriver. Syftet är bland annat att tillse att den ideella sektorn inte utövar konkurrenssnedvridande verksamhet. Om dessa förslag genomförs kommer det att få stora konsekvenser för föreningslivet. Föreningar som exempelvis bedriver second hand-försäljning för biståndsändamål skulle enligt förslaget tvingas betala skatt för den verksamhet där varor skänks, där arbete utförs ideellt och behållningen går till biståndsändamål. Detta är nog för att förslaget får orimliga konsekvenser. Det är inte svårt att gissa att varorna skulle sluta skänkas och att behövande skulle bli utan bistånd om staten ska ha på omsättningen. Andra näringsverksamheter som också kommer att omfattas av en momsbeläggning är en stor del av bildningsförbundens studiecirklar, försäljning av julskiva och Bingolotto. Enligt utredningsförslaget ska det i vissa fall bli moms på studiecirklar och i andra fall inte. Detta är beroende på om det efter en bedömning finns någon konkurrenssituation gentemot privata näringsidkare. Konsekvenserna av utredningsförslaget blir att man måste höja deltagaravgifterna rejält. Detta kommer direkt att drabba deltagarna i folkbildningsverksamheten. Särskilt svårt blir det för många av studieförbundens prioriterade grupper, bland annat personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa. Många människor kan helt enkelt tvingas avstå från att gå i en studiecirkel på grund av att det blir för dyrt. har man kunnat tala om Folkbildning för alla, men fortsättningsvis riskerar det bli Folkbildning för vissa. Om de ideella föreningarna tvingas in i momssystemet utgör det också ett hot mot rekryteringen av ideella ledare. bör även fortsättningsvis ha en generös inställning till föreningslivet och avstå från att beskatta ideellt arbete. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02Sk407 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regler bör utformas så att varor som är förbjudna att saluföra i kan beslagtas. Olika varor säljs i ökad utsträckning via datanätet. Tyvärr utnyttjas denna möjlighet även för att sälja förbjudna produkter. Ofta erbjuds dessa varor från hemsidor som publiceras i utlandet. Varorna distribueras sedan med post ut över världen. Det är mycket vanligt att receptbelagda läkemedel, naturmedel och s.k. kosttillskott erbjuds på detta sätt. Hälsoriskerna med denna hantering är betydande. Potenta läkemedel erbjuds utan föregående läkarundersökning. Kosttillskott kan innehålla doser som är långt utöver vad som är tillåtet i . Ingen kontroll finns om preparaten är tillverkade enligt de krav som gäller i . Om omfattningen av denna hantering skulle öka finns betydande risker för folkhälsan. Uppenbarligen är tullens möjligheter att beslagta dessa postförsändelser begränsade. Regelverket bör ändras så att varor som är förbjudna att saluföra i även kan beslagtas av .
mot · GR02Sk410 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av fastighetsskatt på vindkraftverk. Regeringen genom statsministern, deklarerade i regeringsförklaringen Modern teknik ska driva fram en miljömässig hållbar utveckling. Vindkraften ska byggas ut. För att detta inte bara ska bli tomma ord krävs en översyn av den lagstiftning som direkt eller indirekt påverkar utbyggnaden av vindkraften. Ett av de förslag som bör ses över och åtgärdas är fastighetsskatt på vindkraftverk. chockhöjdes fastighetsskatten på vindkraftverk gällande . I ett slag höjdes denna från till per installerad kilowatt. Kostnaden för ett vanligt vindkraftverk höjdes därmed från till . Av ett pris på ca per kWh som vindkraftverket får då det säljer el till en elhandlare utgör således fastighetsskatten ca 6,. Som jämförelse kan nämnas att kärnkraften har en fastighetsskatt beräknad på per installerad kWh. Det motsvarar /kWh. Varför ska vindkraften ha en mer än dubbelt så hög fastighetsskatt räknat på producerad kWh, än kärnkraften? Då politikens inriktning är att fasa ut kärnkraft och stimulera produktion från förnyelsebar energi anser vi att den fastighetsskatt som åläggs vindkraftverk skall avskaffas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Sk411 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen låter utreda och till återkommer med förslag om generella rabatter vi köp och innehav av s.k. miljöbilar i paritet med gällande nedsättning av beskattning för förmånsbilar. Ett system finns som särskilt reglerar förmånsbeskattning av fordon vilka drivs med energivänliga och miljömässigt lågpåverkande drivmedel. Nedsättningen uppgår till 20 respektive av fordonets basförmånsvärde. Nedsättningen är förbehållen de fysiska personer som i eget företag eller i sin anställning har möjlighet att omfattas av systemet för beskattning av förmånsbilar. Grunden för att rikta denna subvention till just en särskild kategori av människor är inte klart angiven. Systemet är lovvärt och ger effekt men kan starkt ifrågasättas då många människor ställs utanför möjligheten att under förmånligare villkor få delta i utvecklingen på väg mot ett samhälle som tar mer och större miljöhänsyn. Ett lägre förmånsvärde innebär lägre kostnader för företaget men även för den anställde i form av lägre skatt. Det finns ingen rimlig motivation varför möjligheten till subvention, lägre skatt samt därmed högre samlad konsumtionsförmåga skall tillfalla vissa människor, medan andra inte har denna möjlighet. Lika villkor bör gälla och lika möjligheter att delta i miljöarbetet bör föreligga för alla. Regeringen bör därför ges i uppdrag att omforma nuvarande system med miljörabatter för fordon så att detta blir tillgängligt för samtliga svenska medborgare. De skatteeffekter som kan komma ur denna förändring bör finansieras inom gällande miljöbeskattningssystem.
mot · GR02Sk413 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildning och moms Våra folkbildningsorganisationer har alltid haft en särskild betydelse för vuxenutbildningen, bildningen och därmed demokratin i det här landet och har fortfarande en viktig funktion att fylla. Folkbildningen och är ett uttryck för att vi tror på varje människas vilja och möjlighet till bildning. Den erbjuder alternativa inlärningsmetoder och den ger alla en chans att i livet utbilda sig efter sina egna förutsättningar. Skillnader i utbildningsgrad utgör den största klyftan i samhället. De ekonomiska klyftorna har vi konstruerat politiska instrument för att utjämna. Men den sociala klyftan och klyftan mellan de som finner självförtroende, utveckling och styrka i att ha en bildning är minst lika viktigt. Folkbildningen har en enormt viktig funktion i samhället för att utjämna dessa kunskapsklyftor, den kan ha livsavgörande betydelse för den enskilde individen och den symboliserar vår socialdemokratiska syn på varje människas möjlighet. Vi vet att en utredning arbetat med frågan och att ett betänkande är remitterat. Det är vår önskan och förhoppning att frågan får en för folkbildningen positiv behandling. Staten bör kunna garantera att våra folkbildningsorganisationer slipper från ekonomiska belastningar som moms och på den vägen garantera en levande och utvecklande folkbildning i
mot · GR02Sk415 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över ROT-avdraget i byggbranschen. infördes det s k ROT-avdraget i byggbranschen för att stoppa upp effekterna av den kraftiga konjunkturnedgång som då skedde i byggbranschen. Systemet fanns , 199697 med förlängning till 1998 och en ytterligare förlängning några månader in på 1999. ansågs byggbranschen vara på väg ur konjunkturnedgången och systemet avvecklades. Det finns flera utredningar som varit positiva till effekterna av ROT-avdraget. Bl a har Målaremästarna analyserat effekterna med stöd av RSV:s statistik över beviljade avdrag. De konstaterar att många nya jobb skapades och att samhället faktiskt fick nettointäkter tack vare omvandling från arbetslöshet till arbete. Som exempel kan här nämnas de beräkningar som gjorts av taxering. Skattereduktionen uppgick då till 2,6 miljarder vilka skapade 15 700 jobb och därmed gav 2,4 miljarder i nettointäkt till stat och kommun. Ett flertal utredningar har föreslagit att ROT-avdrag för bostäder borde införas permanent för att stävja svartjobben. Det har skett i (SOU 1997:17), (SOU 1997:111) och (SOU 2002:115). Även revisorer har utrett ROT-avdragets effekter. I sin rapport, ROT-avdragets effekter (2001/02:8), konstatera de i sammanfattningen: Sammanfattningsvis tyder resultaten av denna granskning på att ROT-avdraget fungerat tämligen väl även om det är svårt att med någon säkerhet avgöra hur stor effekt avdraget har haft på sysselsättningen i byggbranschen. ROT-avdraget kan också vara ett sätt att stävja svartjobben i branschen. Regeringen borde utreda frågan om ROT-avdraget är ett möjligt instrument för att komma tillrätta med svartjobben.
mot · GR02Sk416 · 2003-10-07 00:00:00 — Studenters skattskyldighet vid uppbärande av stipendium begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skattelagstiftningen så att i motionen angivet förhållande åtgärdas. Om en student vid åtar sig ett uppdrag t ex som studentföreträdare i en fakultetsnämnd och uppbär skattepliktig ersättning för uppdraget, blir studenten enligt det interna språkbruket smittad. Det innebär enligt i att studenten ifråga under innevarande och de därpå följande två åren inte kan erhålla skattefritt stipendium, t ex för resebidrag vid internationellt studentutbyte eller till en vetenskaplig konferens. Enligt tolkning av i är skyldigt att dra preliminär inkomstskatt från ersättningen eftersom studenten, med hänvisning till tidigare arvodering, är att betrakta som arbetstagare enligt kommunalskattelagen. Detta ställer naturligtvis till stora problem för studenterna och motverkar strävan att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen. Enligt uppgift gör skattemyndigheterna på andra högskoleorter en för studenterna mer positiv tolkning av lagstiftningen.
mot · GR02Sk417 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktigt stabila villkor för kraftvärme. Regeringen har i årets budgetproposition lagt fram förslag till ny beskattning av kraftvärmeverk. Förslaget är en del i regeringens strävan att underlätta den energieffektiva el- och värmeproduktion som sker i kraftvärmeverk. Regeringsförslaget om bättre villkor för kraftvärmen är välkommet eftersom ökad kraftvärmeproduktion i innebär en möjlighet till motsvarande minskning av ineffektiv elproduktion i koleldade kondenskraftverk i närområdet. Nya kraftvärmeverk som byggs i innebär ökad försörjningstrygghet och minskat beroende av kolkraft på elmarknaden. Ett fullföljande av det planerade kraftvärmeverket i skulle innebära en viktig effektivisering av energisystemet. har norra största outnyttjade värmeunderlag som inte utnyttjas för elproduktion. En utbyggnad av kraftvärmen skulle leda till en energieffektivisering och till en minskning av de totala utsläppen av miljö- och hälsofarliga ämnen i vår omvärld. Utbyggnaden skulle också innebära en tryggare energiförsörjning i . Vid investeringar i nya anläggningar för el- och värmeproduktion är det viktigt att såväl de miljömässiga som de ekonomiska bedömningarna är långsiktiga. Den förbättring som görs av kraftvärmebeskattningen bygger emellertid på ett temporärt godkännande av . Godkännandet gäller endast , vilket knappast är tillräckligt för investeringsbeslut av denna storlek. Till detta kommer att de ekonomiska villkoren för investeringar i nya energieffektiva kraftvärmeverk är knappa även med de nya skattereglerna. Det beror bland annat på den låga kostnaden för produktion av kolkraft i närområdet samt osäkerheten när det gäller framtidens elpris. Därför behövs en tydlig politik när det gäller kraftvärmens villkor på lång sikt. betänkande konstaterar att energiomvandlingssektorns skatteregler bör inordnas i en skattemodell som är förenlig med för att kraftvärmen och övrig energiomvandling skall kunna njuta av långsiktigt stabila regler som inte kräver särskilda godkännande av EU. påpekade också, när det gäller de knappa ekonomiska villkoren för investeringar i kraftvärme, att det även kan bli aktuellt med ytterligare stimulanser för kraftvärmen. För att åstadkomma en önskvärd satsning på kraftvärme erfordras långsiktigt stabila villkor.
mot · GR02Sk419 · 2003-10-07 00:00:00 — UO 3, Skatt, tull och exekution anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 3:1 5 745 431 80 000 3:3 1 335 008 20 000 Genom sammanslagningen till det nya kommer samordningsvinster att ske. förslag till skattereform kommer dessutom att innebära mindre administration. Avskaffandet av posten Övriga avdrag kommer bara det att leda till besparingar för , varför vi drar in . Det är angeläget att får ökade resurser. Indikationer på att smuggling av diverse illegala varor kraftigt ökar gör att behöver mer resurser. satsar extra på tullverksamheten.
mot · GR02Sk420 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekonomisk brottslighet inom kontantbranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomisk brottslighet inom kontantbranschen. En av de branscher som uppmärksammats för omfattande svartarbete och oredovisade inkomster är frisörbranschen. Varannan frisörföretagare deklarerar en årsinkomst på , trots att en avtalsenlig lön är ungefär dubbelt så hög. Skattefusket inom branschen kostar samhället cirka 2,5 miljarder . Detta leder till att seriösa företagare blir utkonkurrerade, skattemoralen och arbetsrätten undergrävs, kriminella gäng tar över frisörföretag och det finns dessutom misstankar om penningtvätt inom branschen. tilldelade regeringen för att i samarbete med Frisörföretagare, , och i driva ett pilotprojekt om svartarbete inom frisörbranschen. Projektets syfte var att samla erfarenheter inför generella åtgärder mot svartjobb. Projektets syfte var att sprida information till allmänheten, uppmuntra frisörföretag till en frivillig certifiering samt att informera företag genom uppsökande verksamhet. Resultatet av projektet visade att det saknades reella möjligheter att kontrollera de redovisade intäkterna i frisörföretagen, liksom i alla s k kontantbranscher. I praktiken har detta medfört att berörda företagare redovisar den inkomst, betalar den skatt och de avgifter de själva anser är lämpliga. har tidigare haft liknande problem med svart arbetskraft och oredovisade inkomster bland frisör- och skönhetsföretagen. Där har skattemyndigheterna givits ökade befogenheter och instrument att kontrollera företagen. De kan bl.a. göra oannonserade besök hos företag och gå igenom deras räkenskaper. Den norska skattemyndigheten har dessutom betydligt hårdare avgiftstillägg än . Det kostar således mer att åka fast, som det är lättare för myndigheterna att kontrollera företagen. Svenska skattemyndigheten har betydligt mindre befogenheter än de norska att kontrollera frisörföretagen och andra företag i kontantbranschen. Möjligheterna att oannonserat göra kontrollbesök har stor preventiv och förebyggande betydelse, men är också viktiga för att fånga upp nya näringsidkare eller för att styra in näringsidkare på rätt sida om lagen. Vi anser därför att de regler som gäller för torg- och marknadshandel (lagen 1998:514 om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel) ska bli generellt tillämpliga på alla nystartade eller för skattemyndigheten okända näringsverksamheter. Denna lagstiftning medger att skattemyndigheten kan göra oannonserade kontrollbesök, och skattemyndigheten kan på så sätt klargöra ägarförhållanden och avgöra om verksamheten är eller ska vara registrerad till mervärdesskatt och/eller som arbetsgivare. Vi anser också att bör införa ett generellt lagkrav på kassaapparater med kvittoredovisning i yrkesmässig näringsverksamhet där kontanter används som betalningsmedel. Så länge som kontanter används som betalningsmedel är kassaapparater en direkt förutsättning för att över huvud taget kunna kontrollera intäktssidan.
mot · GR02Sk421 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av god kommunikation inom kronofogdemyndigheten gentemot gäldenär och myndigheter. är den myndighet som bl.a. handlägger ärenden som rör obetalda skulder och skatter. Myndigheten har rätt att driva in en obetald skuld, att beslagta egendom och sälja egendomen vidare genom s.k. exekutiv auktion. Myndigheten har dock ingen upplysningsplikt eller informationsplikt mot gäldenären. Till skillnad från banker och inkassobyråer behöver inte kronofogdemyndigheten lämna något årsbesked som visar skuldsaldo, räntespecifikation samt amorteringsbelopp till sina kunder/gäldenärerna eller skattemyndigheten. Då gäldenären har rätt att göra avdrag för eventuell inbetald ränta finner vi det märkligt att kronofogdemyndigheten, till skillnad från bank och kreditinstitut, inte meddelar gäldenären om hur skuldutvecklingen har utvecklats . Myndigheten meddelar heller inte skattemyndighet, så denna ränta finns inte med i den förtryckta förenklade självdeklarationen. Många gäldenärer missar därför detta avdrag i sin deklaration. Skulder hos kronofogdemyndigheten är offentliga. Vem som helst kan, med hjälp av ett personnummer, ringa till kronofogdemyndigheten och få ett aktuellt skuldbesked samt få veta vilken sorts skuld det är. Då en myndighet har sådana befogenheter som kronofogdemyndigheten har är det av yttersta vikt att det råder öppenhet för att inga oegentligheter ska kunna förekomma. För gäldenären kan rättssäkerheten bestå i att han/hon kan kontrollera skuldutvecklingen. måste gäldenären själv ringa till kronofogdemyndigheten och begära in de uppgifterna. Medborgarna har svårt att kontrollera hur handläggningen av ärendet sköts. Den otillräckliga kontrollen skapar en osäkerhetskänsla hos de drabbade som inte kan följa om handläggaren sköter ärendet på korrekt sätt.
mot · GR02Sk422 · 2003-10-07 00:00:00 — Regionala konsekvenser av skatteväxlingen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av de regionala effekterna av skatteväxlingen. I den s.k. utsades klart att skatteväxlingen inte fick leda till vare sig ökade inkomstskillnader eller ökade regionala skillnader. Ordagrant hette det på sidan 19: Kommittén anser att fördelningseffekterna av en skatteväxling noga måste vägas in i hur besluten på detta område fattas. Effekten av en skatteväxling får inte bli att hushåll med små marginaler får sämre välfärd. Inte heller får växlingen leda till att de regionala skillnaderna ökar. beror naturligtvis de regionala skillnaderna (liksom inkomstskillnaderna) på vilka konkreta åtgärder som vidtas. har emellertid skatteväxlingens huvudspår varit att höja fr a energiskatterna (alternativt koldioxidskatten) och i gengäld sänka framförallt inkomstskatten, de sociala avgifterna och/eller höja grundavdragen. Det är vanskligt att säga exakt hur dessa förändringar slår regionalt, men klart är att ökning av energiskatterna får regionala effekter. Detta kan visas t ex av nedanstående tabell. Denna baseras på konsumtionen av olika energislag i de olika länen samt att årets föreslagna skatteväxling inklusive indexuppräkning innebär en höjning av bensinpriset med , av dieselpriset med m3, av oljan med m3 samt med elskatten med per kWh. Från detta går det direkt att räkna ut en (teoretisk) ökning av energiskatten per person i de olika länen, och genom multiplicering med 2,5 erhålles kostnadsökningen per medelhushåll. Kostnadsstegringar för hushåll (2,5 pers) i olika län i kronor av de energiskattehöjningar som föreslås i årets budgetproposition. (Egna beräkningar, se text) Som synes finns stora regionala skillnader mellan länen. Ändå skall här observeras att industrins energiförbrukning inte medräknats. Den skatt på /kWh som här föreslås motsvarar mer per person och år i det energitunga , mot per person och år i . Alla siffror är approximationer, vi vet t ex inte hur skatterna ändrar konsumtionsmönstren. Men det är oomtvistligt att stora regionala skillnader finns. Dessutom är årets planerade skatteväxling bara en liten del av det totala paketet med grön skatteväxling vilket, som bekant, omfattar 30 miljarder. Om de regionala effekterna för även den resterande delen blir desamma som för den del som illustrerats ovan, så kan det alltså röra sig om regionala skillnader på kanske (och hushåll), om ingen kompensatorisk åtgärd vidtas. Till detta skall även läggas att skatteväxlingens andra sida (ökningarna av t ex grundavdraget) också har regionala effekter eftersom medelinkomsten varierar kraftigt mellan landets olika delar. Det ovanstående illustrerar problemets betydelse: Hur skall man kunna höja miljöskatterna (och sänka andra skatter) på ett sådant sätt att intentionerna från kan fullföljas, dvs så att inte de regionala skillnaderna ökar. På detta finns inget svar, och detta är anledningen till denna motion. Vi vill alltså att hos regeringen hemställer om en översyn som klargör detta och som anvisar vilka medel som kan tillgripas i den skatteväxling som beslutat om skall fullföljas.