ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fö249 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett maritimt centrum i . planerar en stor omorganisation av sin verksamhet som ska träda i kraft . Det innebär att verksamheten koncentreras till , och . Ett av de för positiva förslag som diskuteras är att placera en mindre maritim underrättelsetjänst i i samarbete med bland andra . Vi menar dock att samverkan skulle kunna bli betydligt mer omfattande. Det finns goda förutsättningar att skapa ett maritimt centrum i . Ett exempel är klareringsverksamhet. Den planeras att förläggas till eller men skulle passa in väl i ett maritimt centrum i . Verksamheten där skulle dessutom kunna kompletteras med de uppgifter som utförs av Marinen och av den till F 17 knutna flygövervakningscentralens identifiering av fartyg. Sjöövervakningscentralernas positionsbestämning ger bästa möjliga information om ett enskilt fartyg vid en samverkan. har genom klareringen alla uppgifter om fartygen. Sammanfattningsvis: En samverkan genom ett maritimt centrum i skulle betyda stora fördelar för bland annat brottsbekämpning, miljötillsyn, Polisens personkontroll och Marinens territoriella övervakning. Att samverka och riva hinder mellan olika myndigheter är ett uttalat mål för staten. Den samverkan som beskrivs här ligger väl i linje med det målet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02Fö255 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med en utvärdering kring konsekvenserna av det avskaffade skogsbrandflyget. Skogsbrandflyget användes tidigare i förebyggande syfte över hela landet och organiserades av länsstyrelserna. Alla skogsområden var täckta och brandrisken avgjorde omfattningen av verksamheten. Skogsbrandflyget startade långt innan tillkomst och långt innan mobiltelefonerna fanns. Det var då möjligheterna till larmning var mer komplicerade och tidskrävande . Skälet till denna organisation var naturligtvis att upptäcka skogsbränder på ett tidigt stadium för att kunna minimera både skador och deras konsekvenser. togs ett centralt beslut om en kraftig nedskärning av skogsbrandbevakningen. Kostnaden för var i genomsnitt . Skälet till förslaget om nedläggning var att verksamhet växer men att anslagen inte växer i samma omfattning. Det är nu tid för regeringen att återkomma till med en utvärdering av förändringen och svara på frågan: Vilka blev konsekvenserna?
mot · GR02Fö257 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i . , , består av ledamöter från arbetsgivarsidan, fackliga representanter samt civila utanför poliskåren, vilket skapar demokratisk insyn i verksamheten och ett bra förtroende för allmänheten. , , har samma uppgift, det vill säga att granska det interna arbetet. Den enda skillnaden är att FPAN inte har några civila representanter i styrelsen. Den består alltså bara av militärt anställda. Detta är en demokratisk brist. Därför bör sammansättningen i FPAN likna den i i det avseendet att även civila personer ska ingå i nämnden.
mot · GR02Fö260 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbildning av yrkesdykare inom försvaret tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskapsprov för yrkesdykare. Marinen har, efter ett försvarsbeslut , ansvaret för att svenskar som utbildar sig till dykare får genomgå ett kunskapsprov på Örlogsskolor. Detta kunskapsprov, som endast Örlogsskolor har rätt att utföra, ska nu enligt det nya försvarsbeslutet, läggas ned. Därmed stoppas också all utbildning av yrkesdykare som en konsekvens av detta eftersom det inte är någon mening med att utbilda sig till dykare om man inte kan få något B-certifikat och därmed yrkesbevis som bemyndigar dykare att arbeta . En ytterligare konsekvens av detta beslut är att den kontroll som görs av dem som kommer till , från andra länder, för att mäta deras kunskaper, också försvinner. Jag anser att det är betydelsefullt att det säkerställs att det finns kunskapsprov för yrkesdykare. Regeringen bör återkomma till med en redogörelse av hur detta skall uppnås i praktiken.
mot · GR02Fö261 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra ansvaret för skogsbrandsbevakning. har vi kunnat se hur , , m fl länder drabbats av att tusentals hektar skog ödelagts av brand, hur ett flertal samhällen har drabbats av att byggnader har brunnit ner. Både privata fastigheter och samhälleligt ägda hus har förstörts. Bränderna ledde även till att ett antal personer avled. Som ett resultat av sommarens brandkatastrofer bygger nu dessa länder upp en starkare brandbevakning, en brandbevakning som i ett tidigt skede ska hindra att liknande händelser och olyckor sker. I har vi varit förskonade från större katastrofer; en del av detta ska nog tillerkännas att vi har haft vårt skogsbrandsflyg. så aktualiserades frågan om vem eller vilka som ska vara finansiär för verksamheten. Staten genom har tidigare tagit ett delansvar för verksamheten och lämnat bidrag, men beslutade att upphöra med detta. Vi anser att det är en uppgift för samhället att minimera riskerna för att såväl människor som egendom kommer till skada. Det går säkert att hitta olika lösningar för både finansiering och teknik, men det är statens uppgift att tydliggöra ansvarsfördelningen.
mot · GR02Fö262 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om helikopterdivisionen på . En av Försvarsmaktens fyra viktigaste huvuduppgifter är att stödja förband i fred. Ett förband som förutom sedvanliga militära uppgifter verkligen stött, och stödjer, samhället är helikopterdivisionen på . Helikoptrarna har inte bara stor betydelse militärt på utan också i hög grad en väsentlig och viktig uppgift till stöd för samhället, med många olika verksamheter på vår . I en storstadsregion som med över 700 000 invånare boende bl.a. på öarna runtom i och med 80 00090 000 fartyg som passerar utanför kusten, utgör helikoptrarna en trygghet och en säkerhet som kan gälla liv eller död när olyckan är framme. Helikopterdivisionen har betydelse för både försvaret och det civila samhället. Om skulle vara basen tar det att komma till för sjöräddningsinsatser mot dagens som kan få allvarliga konsekvenser. Helikopterdivisionens placering i ger militären tillfälle till träning, realistisk träning och inte bara övningar alltså en bättre verksamhet vid behov och det civila samhället får den beredskap som behövs. Samarbetet kan utvecklas mellan polisen, räddningstjänsten och militären och gälla t.ex. infrastruktur, hangarer och säkerhet. Säves närhet till , och är viktig. I finns en tradition att samarbeta mellan kommun, näringsliv och sjöfart. Det är viktigt att den traditionen får fullföljas så att vi har en beredskap och sjöräddning värda namnet.
mot · GR02Fö265 · 2003-10-07 00:00:00 — Försvar samt beredskap mot sårbarhet, utgiftsområde 6 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt uppställning: Anslag Uo6 (tusental kr) Politikområdet Skydd och beredskap mot svåra olyckor och svåra påfrestningar Detta politikområde omfattar förebyggande, konsekvensbegränsande och skadeavhjälpande åtgärder avseende olyckor och svåra påfrestningar och finansierar verksamhet som bedriver inom verksamhetsområdet mot olyckor samt verksamhet, vad avser miljöräddningstjänst till sjöss, sjöräddning samt eftersökning med flyg. bedriver verksamhet inom politikområdena Skydd mot olyckor vad avser miljöräddningstjänst till sjöss och sjöräddning samt har samordningsansvar för sjöövervakning och sjöinformation till berörda myndigheter. har en mängd uppgifter inom olika lagområden och myndighetens kontrollverksamhet och övervakning genom hög närvaro till sjöss har en förebyggande effekt mot brottslighet av olika slag. Nya uppgifter har ständigt tillkommit och nya står för dörren. Avvecklingen av sjöpolisen och neddragningar i tullens verksamhet i stora delar av landet ställer ökade krav på Det operativa och sjölägesinformationen är andra exempel på nya uppgifter som lagts på . Behovet av anpassning av teknisk utrustning som möjliggör att fullgöra de nya uppgifterna är stor. För att långsiktigt kunna fullgöra fastställda uppgifter och möta utökade krav på internationell verksamhet, gränskontroll genom den operativa Schengenanslutningen och miljöräddningstjänst till sjöss bör resurser förstärkas. avsätter därför i politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 20 miljoner utöver regeringens förslag under anslag 7:1 för detta ändamål. Förslaget innebär att för föreslår 1 för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Detta innebär att i budgetförslag ökas ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet med för till 44 . Skånberg (kd)
mot · GR02Fö266 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av brandutbildning i skolorna. Utbildningen i brandskydd i skolor är på intet sätt heltäckande. Av landets alla skolbarn är det cirka hälften som får under hela grundskoleperioden. Detta är allvarligt och allt måste göras för att antalet barn som utbildas i brandskydd inte minskar utan snarare ökar. Motivet härtill är bland annat att barn och ungdomar är den åldersgrupp som orsakat de flesta anlagda skolbränder som inträffat . Under en följd av år har utbildningen i kunnat säkerställas genom att Försvarsdepartementet har givit ett riktat anslag för självskyddsutbildning. Av dessa pengar har en viss andel använts för att säkerställa undervisning i brandskydd i . Var tredje brand i är anlagd och av dessa bränder är anlagda av barn/ungdomar . Mer än hälften av alla skolbränder är anlagda. Senast drabbades landet av flera kostsamma skolbränder och dessa bränder var anlagda. Barn måste förstå att konsekvenserna av fällande dom vid en anlagd brand kan bli livslånga för dem själva och deras familjer. Barn måste lära sig att steget från en liten brand till en brandkatastrof är litet. Barn måste få kunskap om att en brand i publika lokaler, diskotek m.m. kan leda till död och förödelse. Branden på i är det mest skrämmande exemplet på en katastrofbrand . Vid den branden miste 63 ungdomar livet. Kunskap om brand från skoltiden är något som eleverna bär med sig resten av livet. Barn har en stor mottagningsförmåga av ett brandskyddstänkande om den ges i rätt åldersgrupp och om den förmedlas av personal från räddningstjänsten. Genomförd studie har visat att inslaget av räddningstjänstpersonal i undervisningen är mycket betydelsefullt. Det finns många exempel där barn har agerat föredömligt tack vare den kunskap de fått om brand i skolan. Det finns således flera argument för att brandutbildningen i skolan bör säkerställas.
mot · GR02Ju201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens resurser i . Rubrik i en av länstidningarna : Polisens budget en katastrof En annan artikel har rubriken: Där berättas det att inte ett enda av kommunalråd anser att polisen förmår skydda kommunens innevånare. Då skall jag lägga till att många av kommunalråden i är socialdemokrater! Det är en socialdemokratisk ledarskribent som bl a skriver: Polisen måste få sådana resurser att de kan utföra sitt arbete för att nå de mål som lagarna föreskriver att de skall uppnå. Då frågar man sig: Är det bara i som denna poliskatastrof finns? I polistidningen heter det: Nya miljonerna redan borta! Budgetförslaget ger inget tillskott till polisen. och menar att de extra 170 miljonerna redan är förbrukade. Den ekonom som sköter pengarna på konstaterar: Budgetpropositionen ger plus minus noll. Det var ett rakt besked om Socialdemokraternas politik på detta område. I konstaterar polisstyrelsens ordförande: Ekonomin för polisen är i fritt fall och min bedömning är att vi kommer att ligga på ett minus på . En annan tidning har tittat på avgångar m m inom polisen och sammanfattar sin utredning: Snacka ni men det blir färre poliser. Så kom polischocken i : 14 av länets polishus i skulle stängas! Det blev nu inte så dramatiskt, men med Socialdemokraterna i spetsen togs nu ett beslut som innebär att flera polishus i skall stängas. Jag har ett antal gånger, sedan förra motionsperioden, tagit upp polisfrågan och problemen kring polisens resurser. Jag måste, då jag plockat fram alla de svar som justitieministern givit, säga att man klart kan konstatera att justitieministern inte tar polisens problem på allvar. Han svarar numera helst vilken politik som har inte vad regeringen tänker göra. Han vill också numera likt en finansminister tala om landets ekonomi . Han talar ogärna om dagens problem med polisen. Den bild justitieministern ger över läget för svenska polisen stämmer inte med det allvarliga personalläge som polisen har. Ett nytillträtt socialdemokratiskt kommunalråd i en dalakommun skrev så här om läget: Polisverksamheten måste i alla delar av landet bedrivas så att rättstryggheten upprätthålls. Det måste även gälla glesbygden. De grundläggande bristproblemen i glesbygd beror på otillräckliga statliga anslag och att utbildningen av poliser under en rad år har varit otillräcklig för att täcka avgångarna inom polisverksamheten. Det är ord och inga visor det från ett socialdemokratiskt kommunalråd till ett socialdemokratiskt statsråd. Samma kommunalråd skriver i sin officiella skrivelse till : Resursbristen måste lösas genom att ökade statliga anslag till polisverksamheten tilldelas och andra län med liknande glesbygdsproblem.. De här orden från folk som upplever polisbristen på nära håll stämmer ju inte med den förvanskade bild som justitieministern försöker ge till det svenska folket. Den ryckiga politik som regeringen fört och för, då det gäller polisens resurser, har varit förödande för polisverksamheten.
mot · GR02Ju202 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en polishögskola i /. 4 000 nya poliser skall utbildas . Detta enligt regeringen. Jag menar att detta inte kommer att räcka för att täcka behovet av poliser ute i landet. Vi vet att exempelvis () i gått ut och sagt att man bara i behöver ett stort antal nya poliser. Om önskan skulle gå i uppfyllelse skulle tappa ytterligare ett 40-tal poliser som skulle placeras i . Enligt min mening behövs ytterligare minst en polishögskola. Regeringen har, i ett svar på en fråga från undertecknad, sagt att vid valet av lokaliseringsort för en ny skola skall man bl a se på närvaro av universitet/högskola med lämplig profil. Med detta som bakgrund föreslår jag att regeringen, i sitt ställningstagande om ytterligare en polishögskola, noga överväger en placering i eller . På dessa orter finns högskola, och dessutom finns hyggliga kommunikationer med huvudstaden. Jag vill alltså att regeringen överväger /som lokaliseringsort om regeringen har funderingar på ytterligare en polishögskola.
mot · GR02Ju203 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningen till nämndemän. Vad skall vi göra för att få en föryngring bland nämndemannakåren? En åtgärd kan vara att höja ersättningen, såväl själva ersättningen för uppdraget som bilersättningen, till nämndemännen. För att få en bredd på representationen och för att få en föryngring måste ersättningssystemet utformas så att det är ekonomiskt attraktivt att vara nämndeman. Så är det inte . Jag noterar också en snedfördelning med alltför få unga nämndemän en snedfördelning som mycket väl kan ha med ersättningen att göra. Då man hör, ser och läser om de jättehöga ersättningarna till advokaterna och sedan jämför med vad en nämndeman får ger detta stora funderingar. Jag tror, just för att det skall bli möjligt att bredare rekrytera nämndemän, att en justering måste till av såväl ersättning som reseersättning. Det är, enligt min mening, viktigt att ha en bred representation med alla åldrar representerade i nämndemannakåren. Det får därmed inte kosta att vara nämndeman, utan ersättningen måste vara sådan att de pengar man får motsvarar vad man skulle få om man arbetat.
mot · GR02Ju204 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud för maskering vid demonstrationer. Förbjud all maskering vid demonstrationer! Det behövs ingen motivering för det förslaget det är naturligt att inte någon skall gömma sig bakom en mask om han eller hon skall demonstrera mot något eller för något.
mot · GR02Ju205 · 2003-10-07 00:00:00 — Straffrättsligt ansvar för människohandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straffrättsligt ansvar för människohandel. Människohandel är ett avskyvärt brott och konsekvenserna för offren är förödande. Offren lever ofta under slaveriliknande förhållanden, som de utnyttjas, förödmjukas, skändas och t.o.m. dödas. Detta gäller naturligtvis särskilt i de fall där sexuellt utnyttjande och sexuella perversioner finns med i bilden. Den gränsöverskridande handeln med människor för exploatering är ett ökande fenomen. Här utnyttjas ofta kvinnors och barns särskilt sårbara situation. De rekryteras, transporteras och säljs för att utnyttjas i prostitution och på andra sätt. I värsta fall blir de mördade, antingen för att undanröjas eller som en del i den sexuella perversionen. I dagens lagstiftning krävs det för straffbarhet att handeln skett i direkt syfte att offret skall utnyttjas för sexuella ändamål. Jag är medveten om att det för straffrättsligt ansvar inte krävs att något utnyttjande verkligen har skett, utan att det räcker med syftet. Lika medveten är jag dock om att det i allmänhet är enklare att bevisa en handling än ett syfte. Som jag uppfattar det skall för straffbarhet syftet kunna bevisas i alla led i den kedja som utgör en organiserad människohandel. Detta beviskrav är alldeles för högt ställt. Det kan vara mycket svårt att bevisa att syftet sexuella ändamål är känt och omfattat i hela kedjan. Organisationerna som opererar inom området kan vara uppbyggda på olika sätt och det är inte alldeles givet att alla led i kedjan känner till det verkliga eller slutliga ändamålet med människohandeln. I vart fall torde detta vara den legala utväg som advokater och klienter kommer att använda sig av vid lagföring och i domstolar. Jag vill också hänvisa till en interpellationsdebatt i , där ansvarigt statsråd underströk vikten av att arbeta utifrån ett helhetsperspektiv. Detta kan jag bara tolka som att statsrådet inte är främmande för att se över lagstiftningen i syfte att samtliga brottslingar skall kunna åtalas och straffas. Mot den bakgrunden är det önskvärt att det subjektiva rekvisitet direkt uppsåt i 4 kap. 1 a § första stycket också skall anses föreligga när det med hänsyn till gärningsmannens faktiska koppling till och samröre med övriga led i människohandeln och till de faktiska omständigheterna i övrigt är rimligt att anta att gärningsmannen vid brottstillfället hade kunskap om att syftet med gärningen var att offret skulle utnyttjas för sexuella ändamål. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta en författningskommentar med denna innebörd.
mot · GR02Ju206 · 2003-10-07 00:00:00 — Skyldighet att bistå nödställd begär att regeringen lägger fram förslag om införande av ett straffrättsligt ansvar för underlåtenhet att bistå nödställd i enlighet med vad som anförs i motionen. Det finns i svensk rätt ingen allmän skyldighet att bistå personer som befinner sig i livsfara eller i allvarlig fara för sin hälsa. Under vissa speciella omständigheter kan den som iakttar ett pågående allvarligt brott och som har möjlighet att larma polis eller annan, men underlåter att göra det, straffas för underlåtenhet att avslöja brott. I speciallagstiftning finns också vissa skyldigheter, till exempel att varna och larma vid brand och att stanna kvar på plats om man har haft del i uppkomsten av en trafikolycka. Jag anser att det bör införas ett straffrättsligt ansvar för den som underlåter att tillkalla hjälp eller att försöka rädda eller på annat sätt bistå en nödställd person som befinner sig i allvarlig fara för liv eller hälsa. I ringa fall skall dock inte dömas till ansvar och inte heller om ett ingripande inte kunde ske utan fara för den ingripande eller någon annan. Det är viktigt för ett fungerande rättssamhälle att människor inte får vara hur likgiltiga som helst inför andra människors väl och ve. Lagstiftningen behövs därför att det verkar som om likgiltigheten, eller intresset av att inte bli inblandad, ökar i samhället. Jag är övertygad om att en lagfäst skyldighet att bistå kommer att leda till att det blir lättare för en nödställd att få hjälp, inte bara genom en förbipasserandes försorg utan också genom att flera förbipasserande kan förmå varandra att bistå på ett aktivt sätt. I tidigare behandling av motsvarande förslag har justitieutskottet bland annat uttalat att det sannolikt finns ett stöd i det allmänna rättsmedvetandet för att straffrättsligt reglera underlåtenhet att bistå nödställd. Utskottet har också uttalat att det kan finnas ett värde i att samhället bekräftar den allmänna moraliska skyldighet som finns att hjälpa någon som befinner sig i en nödsituation. Utskottet har dock menat att svårigheter föreligger för enskilda att avgöra när de är skyldiga att ingripa samt för domstolar att utan preciseringar tillämpa en sådan lagstiftning. Jag menar att det sannolikt blir enklare att utan preciseringar tillämpa en strafflagsbestämmelse om att bistå nödställd än vad som gäller beträffande huvuddelen av befintlig svensk lagstiftning. Det blir fråga om att i efterhand bestämma händelseförloppet och vad som kan anses vara att bistå respektive att inte bistå. Den aktiva handling som eftersträvas när det gäller att bistå nödställd är av positivt slag. I stort sett varje åtgärd liten som stor som kan vidtas med detta mål i sikte leder ju till straffrihet.
mot · GR02Ju207 · 2003-10-07 00:00:00 — Efterlevandes rätt till målsägandebiträde beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen att en ny bestämmelse av följande lydelse införs i 1 a § i lagen (1988:609) om målsägandebiträde: Har efterlevande make, sambo, bröstarvinge, fader, moder eller syskon till någon som dödats genom brott med hänsyn till sina personliga förhållanden eller andra omständigheter behov av ett målsägandebiträde skall ett sådant biträde förordnas när förundersökningen har inletts. För ett förordnande enligt denna paragraf gäller i övrigt samma bestämmelser som för ett målsägandebiträde åt en målsägande. Rätten till målsägandebiträde bör utvidgas till att avse även vissa efterlevande som inte direkt intar målsägandeställning. En utveckling mot fler målsägandebiträden för efterlevande, till exempel i den s.k. Stureplansrättegången, i rättegången efter morden i och i brandrättegången i , är rimlig. Utvecklingen går också hand i hand med den utveckling som skett i rättspraxis vad gäller närståendes rätt till ersättning för psykiska besvär som utgör personskada. Det är rimligt med en utveckling mot att även de närstående till ett brottsoffer är att betrakta som indirekta brottsoffer och att de därmed också har rätt till stöd och hjälp. Jag föreslår mot denna bakgrund att beslutar att 1 a § i lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall lyda: Har efterlevande make, sambo, bröstarvinge, fader, moder eller syskon till någon som dödats genom brott med hänsyn till sina personliga förhållanden eller andra omständigheter behov av ett målsägandebiträde skall ett sådant biträde förordnas när förundersökningen har inletts. För ett förordnande enligt denna paragraf gäller i övrigt samma bestämmelser som för ett målsägandebiträde åt en målsägande.