mot · GR02Fi242 · 2003-10-07 00:00:00 — De allmänna bristerna i det svenska företagarklimatet höga skatter och en omfattande regelbörda kan förväntas ge invandrarföretagare särskilda svårigheter. Detta vill vi ändra på. Vi vill också öka möjligheterna för arbetskraftsinvandring. står inför en situation med brist på arbetskraft på grund av den demografiska struktur som råder med stora pensionsavgångar. Att tillvarata de resurser som människor utgör både i och utanför , är en lösning på den arbetskraftsbrist vi snart står inför. Vi får ett kulturellt och socialt tillskott som bidrar till ett vitalt och dynamiskt . utgår från att familjer ser olika ut och att familjepolitik ska stödja och stärka familjerna. Alla familjer har samma värde oavsett om det är en eller två föräldrar och oavsett könssammansättning. Vi inser familjebandens stora betydelse för individernas välbefinnande, och politiken måste formas så att familjerna kan växa och utvecklas efter egna förutsättningar. Familjernas makt och självbestämmande måste stärkas och den statliga och kommunala styrningen av familjerna måste stå tillbaka. För att öka föräldrars möjlighet till mer tid med sina barn vill vi fördubbla barnbidraget 1 till 4 till . bör föräldrar få lagstiftad rätt till tjänstledighet under barnens förskoleår. Ökad jämställdhet stärker familjebanden, ökar kvaliteten i barnens uppväxt och är en förutsättning för ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Föräldraförsäkringen ska vara attraktiv att utnyttja fullt ut för både låg- och högavlönade, för såväl kvinnor som män. vill höja golvet för att säkra grundtryggheten för alla nyblivna föräldrar. Vi vill också höja taket för att ge fler föräldrar ett bättre inkomstskydd under föräldraledigheten. Med skattepolitik kan fler äldre leva på sin pension vilket bidrar till ökat självbestämmande. Vårt skatteförslag är särskilt gynnsamt för pensionärer med låga och normala pensioner. Äldreomsorgen är ett kommunalt ansvar. För att kommunerna ska klara en god äldreomsorg när andelen äldre ökar, måste staten upphöra med att ålägga kommunerna ofinansierade åtaganden eller begränsningar i handlingsfriheten. Maxtaxan inom äldreomsorgen har medfört att kommunerna, för att kompensera för bortfallet av intäkter, börjar införa nya typer av avgifter. Detta riskerar resultera i en omfördelning från pensionärer med låga pensioner till de pensionärer med höga pensioner som tjänar mest på maxtaxan. Fondering av pengar till framtidens pensioner är inte och ska inte fungera som ett supplement till statens budget. Regeringens bristande respekt för pensionsfonderna riskerar underminera förtroendet för pensionssystemet och bördan för den demografiska utvecklingen blir än tyngre för framtidens skattebetalare. 5.1.10 Kulturen en del av samhällets demokratiska samtal Kulturen skapas i engagemanget mellan människor. kulturpolitik verkar för ett rikt kulturliv i hela , oavsett social eller ekonomisk status. Kulturen ska stå för kontinuitet och nyskapande, vara en kritisk röst i samhällsdebatten och föra det demokratiska samtalet vidare. När stress och ohälsa ökar måste kulturen få utrymme att spela en viktig roll i folkhälsoarbetet och i rehabilitering av långtidssjukskrivna. Det finns anledning att undersöka om alla verkligen ges lika möjlighet att få del av den kultur som finansieras genom statliga insatser. Detta så att inte fokusering enbart sker på storstadsregioners kulturliv. Samlingslokalerna är viktiga mötesplatser i en decentraliserad kulturpolitik. Olika mötesplatser och samlingslokaler måste prioriteras högre än vad som sker . Länsmuseernas ekonomiska situation bör ses över och de måste få mer pengar för att klara sina uppdrag för kulturen i landet. Ungdomars rätt till kultur är viktig och fortsätter sin satsning på ung kultur. Vi satsar åter resurser till KUL-miljonerna . Ungdomar måste själva få utveckla och utforma sin kultur utan inblandning av vuxna. KUL-miljonerna är en ungdomssatsning även om , och folkbildningsrådet kan arbeta än mer målinriktat för att aktivera ungdomar i kulturell verksamhet. Kulturen måste liksom andra politikområdens verksamheter vara jämställd. Genusperspektivet måste införlivas och praktiseras i samtliga kulturinstitutioner. förordar rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer. har föreslagit en omfattande skattereform som främst kommer att gynna låg- och medelinkomsttagare, och vi ersätter därför nuvarande grundavdrag med en skatte- och förvärvsrabatt. Syftet med inkomstskattereformen är att öka rättvisan, stimulera till arbete, öka det individuella självbestämmandet samt ge kommunerna stabila skattebaser. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upp till årsinkomster på skapar förvisso en positiv marginaleffekt, men för t.ex. en deltidsarbetande undersköterska som vill öka sin arbetstid är nedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. Vi föreslår en skatterabatt som innebär att det belopp som ska betalas i skatt minskas med . Detta motsvarar ett grundavdrag på . Fullt utbyggd innebär reformen en skatterabatt på . Rabatten ska komma alla till del såsom förvärvsarbetare, pensionärer, studenter som jobbar extra m fl. Vi vill också införa en förvärvsrabatt, för att lindra beskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare och för att undvika skadliga marginaleffekter. En särskild skatterabatt utformad så att den minskar bidragsberoendet och tar bort marginaleffekter i lägre inkomstskikt är också nödvändig. Vi föreslår att en förvärvsrabatt på , särskilt riktad till låginkomsttagare införs . Fullt utbyggd ger reformen en förvärvsrabatt på . För att stimulera arbete och företagande ges förvärvsrabatten enbart på inkomster från förvärvsarbete eller företagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomsten blir en viktig stimulans för den som är arbetslös att ta ett arbete och för den som är deltidsarbetande att öka sin arbetstid. Nytt förslag i inkomstskattereformen är att vi omvandlar de kvarvarande avdragen, det vill säga avdrag för resekostnader, pensionssparande med flera, till skatterabatter. Nuvarande teknik med avdrag innebär att höginkomsttagare som har högre marginalskatt också har mest nytta av avdrag. Vi ersätter avdragen med en skatterabatt motsvarande en normalinkomsttagares avdrag. De summor vi sparar genom att likställa inkomsttagarnas avdragsmöjligheter, använder vi till att sänka den statliga inkomstskatten . Skattesystemet kommer att bli enklare och tydligare och marginalskatten sänks för det stora flertalet med inkomstskattereform. Vi stärker också det kommunala självstyret, eftersom nuvarande avdragsmöjligheter urholkar kommunernas skattebas. Med vårt skatteförslag ökar kommunernas skatteintäkter från egenbeskattningen. Kommunsektorns förstärkning av skattebasen blir större än vad som sker med det generella statsbidraget. Detta är en tydlig indikation på vad som pågått . Staten har tagit hand om tillväxten men har inte ökat statsbidragen i motsvarande grad. Resurserna har istället samlats ihop till olika paket som Persson-pengar och Wärnersson-pengar innan de sedan skickats tillbaka till kommunerna. Pengarna har ofta varit riktade bidrag och åtföljts av nya krav, vilket ytterligare minskat kommunernas handlingsfrihet. De statliga pålagorna på kommunerna, som dessutom inte är finansierade fullt ut, måste upphöra. Enligt federalismens principer ska makten byggas underifrån. Vårt skattesystem ska därför ge kommunerna stabila skattebaser och reella möjligheter att bedriva sin verksamhet utan godtyckliga ingrepp från staten. Sammantaget innebär vår skattereform att statsbidragen till kommunerna huvudsakligen blir överflödiga. Vår inkomstskattereform stärker självbestämmandet eftersom fler låg- och medelinkomsttagare får mer pengar över i plånboken. Det kommunala självstyret stärks och med stabila skattebaser blir kommunerna självständiga även i realiteten. förslag till förändringar av regeringsformen kommer ytterligare att bekräfta detta. 5.1.12 Det kommunala självstyret måste utvecklas Alla människor ska ha rätt att påverka sitt liv och sin egen vardag. Kommunerna utgör den närmaste politiska nivån och ska därför också vara den nivå där människors välfärd i stor utsträckning beslutas och produceras. Det kommunala bestämmandet och medborgarnas möjligheter att utöva makt och kontroll över den lokala demokratin måste utvecklas. Detta kan t ex ske genom ökad användning av öppna nämndsammanträden, folkomröstningar och medborgarinitiativ. De politiska besluten ska präglas av underifrånperspektiv samt verka för ett samhälle som både erbjuder frihet, trygghet och individuella val. Den ekonomiska situationen för landets kommuner och landsting försämrades kraftigt . Drygt 100 av 290 kommuner och 15 av 21 landsting gick med underskott. Det sammanlagda underskottet uppgick till och underskottet kommer med största sannolikhet att kvarstå . Prognoser för 20032006 visar dessutom på stora kostnadsökningar för kommunerna. Kostnadsutvecklingen beror främst på statligt beslutade satsningar, pris- och löneökningar samt att skatteunderlaget är för litet. Alternativa kommunala finansieringskällor fordras om inte staten agerar så att skattebasen förstärks för kommunerna som de garanteras att få behålla tillväxten på regional och lokal nivå. Den ansträngda ekonomin i kommuner och landsting beror till stor del på den successiva ökningen av antalet specialdestinerade statsbidrag. Kommuner och landsting skulle kunna använda sina resurser effektivare och bättre om de öronmärkta statsbidragen ersätts med generella bidrag. De riktade statsbidragen gör att organisationerna i skola, barn- och äldreomsorg blir låsta och undantas från de effektiviseringar som kan behövas för att få kommunernas ekonomi i balans. I enlighet med det förslag som presenterades av den parlamentariska så kallade föreslår att de specialdestinerade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella statsbidrag. Statsbidragens utformning som nominella bidrag medför att underskott uppstår. För barnomsorgen är maxtaxan inte indexerad vilket innebär att allt fler hushåll kommer att nå inkomsttaket och avgifterna kommer därigenom att få en allt mindre ekonomisk betydelse. Att förena dessa statliga pekpinnar med en ekonomi som inte är i balans ställer orimliga krav på de lokala och regionala aktörerna. En sådan utveckling kan inte vara förenlig med finansieringsprincipens grundvärderingar. Med politik återupprättas det kommunala självstyret så att det når upp till lagens reella innebörd. anser att det är viktigt att balanskraven på kommunerna vidhålls. De är nödvändiga för att klara välfärden och en god ekonomisk hushållning. Staten måste emellertid göra detta möjligt. Med förslag till ny inkomstskattereform förstärks kommunernas skattebas kraftigt. Förslaget skulle i princip eliminera behovet av statliga bidrag till kommunerna som trycket på det kommunala skatteutjämningssystemet minskar. En väl fungerande skatteutjämning bidrar till att en grundläggande service och förutsättningar för tillväxt kan komma hela landet till del. Alla medborgare har rätt till likvärdig tillgång till skola, vård och omsorg. Systemet ska således utjämna såväl skillnader i skattekraft som strukturella skillnader. Dagens utformning av utjämningssystemet har uppenbara brister. Det är svåröverblickbart, motverkar ett starkt kommunalt självstyre, samt påverkar tillväxt och människors självbestämmande negativt. anser att det hade varit en stor fördel om det i direktiven till givits möjlighet att verka för en förstärkning av den kommunala skattebasen för att på så vis minska belastningen på utjämningssystemet och reducera kraven på inbetalningar från rika kommuner. Dagens skattesystem förstärker skillnaderna i skattekraft mellan de kommuner och landsting som har låg och de som har hög skattekraft. Ersätter man grundavdraget med en skatterabatt, lika för alla, försvinner denna effekt och belastningen på utjämningssystemet minskar. Med vårt inkomstskatteförslag skulle kommuner och landsting med en skattekraft som överskrider den garanterade få betala en lägre avgift och kompensationsgraden skulle således kunna sänkas för den överskjutande delen. 5.2 Företagande och tillväxt 5.2.1 Åtgärder för tillväxt och bättre företagsklimat Tillväxt är ett av vår samtids mest omhuldade begrepp. De flesta gör anspråk på att vilja främja den, att vara orienterade av den eller att bygga välfärden på den. utgör ett undantag från den allmänna tillväxtkören då vi framhåller ett underifrånperspektiv på tillväxt. Det betyder att vi lägger fokus på människorna som tillväxtskapande faktorer och därmed polemiserar med uppfattningen att tillväxt kan kommenderas fram centralt via storskaliga strukturer. Vi menar att tillväxt är förutsättningen för ett höjt välstånd och ett livskraftigt samhälle. Ett sätt att definiera tillväxt är efter det gängse sättet att mäta ekonomisk tillväxt på nationell nivå, d v s genom den årliga förändringstakten av bruttonationalprodukten (BNP). Den regionala motsvarigheten till BNP-måttet är bruttoregionprodukten (BRP) som mäter förädlingsvärdet vid samtliga arbetsplatser i en region. Alla regioners BRP summerar upp till BNP på nationell nivå. En hög nationell tillväxt förutsätter därför att regionernas förädlingsvärde i de olika näringsgrenarna ökar. tillväxt är direkt förbunden med tillväxten i regionerna och beroende av de egenskaper och potentialer regionerna tillsammans besitter. Regionernas bidrag till den nationella tillväxten sker genom att fler människor i hela går från arbetslöshet till sysselsättning och att företagen i hela blir mer lönsamma och produktiva. BNP per se är dock inget mått på vare sig välstånd eller livskraftiga samhällen. Det utelämnar t.ex. fördelningsaspekter, miljö, demokrati och livskvalitet. En ökad ekonomiskt tillväxt är dock en förutsättning för att även en ökad ekonomisk utveckling ska ta fart. anser att en ökad tillväxt ska bidra till en ekonomisk utveckling som är både miljömässigt och socialt uthållig. Fler företagare skapar tillväxt. behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Forskare som mätt nivåer av entreprenörskap i olika delar av världen (GEM 2000) har funnit ett tydligt samband mellan höga nivåer av entreprenörskap och BNP. Villkoren för småföretagande behöver därför kraftigt förbättras. Det är i småföretagens dynamiska miljöer jobben skapas och alltså där som tillväxten tar fart. Småföretagare kan inte känna stor tillit till regeringen och dess politik. Det krävs helt andra attityder för att skapa ett läge då människor vågar expandera sin verksamhet och vågar starta företag. har återkommande pekat på att välfungerande utbildnings- och transportinfrastruktur, effektiv kapitalförsörjning samt konsekvent lagstiftning och stödjande regelverk är mycket viktiga för att småföretag ska kunna starta och verka. Vidare krävs åtgärder för att säkra tillgången på kompetent arbetskraft, kommersialisering av forskningsresultat och en ökad tillgång på såddkapital. Vi avsätter en miljard för att införa ett riskkapitalavdrag (se tabell 3). Ett sådant avdrag gör det möjligt för företagare att på ett skattemässigt fördelaktigt sätt investera i sitt eget och i andras företag. Med nuvarande brist på både privat och offentlig såddfinansiering blir det informella kapitalet allt viktigare för att kunna starta och driva företag. anser att i ett företagsamt samhälle bör alla erhålla F-skattsedel vid födseln. ska F-skattsedeln sedan kunna aktiveras av de personer som vill starta företag. Den får sedan endast återkallas på sakliga grunder. förslag på sjuklönemodell. I vår motion om företagande anger vi en rad olika förslag för att gynna ett ökat företagande och entreprenörskap i . En av de mest angelägna åtgärderna är att upphäva regeringens införande av en tredje sjuklönevecka. Den tredje sjuklöneveckan som infördes i samband med vårbudgeten kompenserades inte med sänkta arbetsgivaravgifter och är i princip liktydig med en skattehöjning. I budgetmotion föreslår vi en sjuklönemodell anpassad för mindre företag, där antalet sjuklönedagar för ett företag är detsamma som antalet anställda i företaget, med ett maxtak per sjuktillfälle. Exempelvis har ett företag med fem anställda således ett sjuklöneansvar per anställd och sjuktillfälle. Förslaget innebär att småföretag får betydligt mindre kostnader, resurser som kan användas för att utöka såväl verksamhet som arbetskraft. På marginalen innebär förslag att ett småföretag som anställer en extra medarbetare tar mindre risker vilket har stor betydelse för framförallt arbetslösa som har varit sjukskrivna. Med ett sådant förslag vågar arbetsgivare anställa personer som har varit sjuka. Krångel och byråkrati. Regelbördan för landets småföretagare är onödigt hög, förändringar krävs för att inte regeringens prat om tillväxt ska förbli tomt. Vi anser att målet för regelförenklingsarbetet bör vara en minskning av regelbördan . För det krävs det krafttag, det räcker inte med en utredning om hur småföretagens börda ska mätas. Kontakten med myndigheter upplevs av många företagare som svår, då uteblivna besked eller godtyckliga prövningar har stora konsekvenser för ett företags ekonomi. anser att myndigheter ska ha samma svarstid som företagare, det vill säga en likabehandlingsprincip bör införas. Vidare bör ett gemensamt uppgiftslämnarregister införas så att myndigheterna vid behov kan hämta statistik från varandra istället för av företagen. Ska företag kunna växa av egen kraft måste det också vara möjligt att driva dem . anser att arbetande kapital i företagen ska hållas intakt vid generationsskiften genom slopad arvs- och gåvoskatt mellan makar och bröstarvingar. Förmögenhetsskatten bör också avvecklas, i ett första steg genom avskaffad sambeskattning. Dessa förslag är fullt finansierade i vårt skatteförslag (se tabell 3). Även särreglerna för beskattning av närstående bör slopas. anser att beskattningen av fåmansbolag är skadligt utformad och bör ändras. De så kallade 3:12-reglerna finns till för att förhindra att högre beskattade löneinkomster (skatt) omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster (skatt). Även förutsatt skattesänkningar behövs det en förordning som hanterar problematiken mellan de olika skattesatserna. förordar en ändring i 3:12-regelverket genom att införa en så kallad BEK-modell (BEK= beskattat eget kapital). En sådan modell gör det möjligt att beräkna kapitalunderlaget utifrån bolagets egna kapital, dvs. allt arbetande kapital i bolaget. Vi anser även att klyvningsräntan bör höjas till en nivå över statslåneräntan. Detta gör det möjligt för delägare i fåmansbolag att höja den utdelning som får beskattas som kapital. Även denna förändring finns med fullt finansierad i vårt skatteförslag (se tabell 3). anser att ett eventuellt skattetillägg och upptaxering inte ska behöva betalas in förrän dom avkunnats i sista rättsinstans i de fall en företagare väljer att överklaga ett beslut från skattemyndigheten. Skattelagstiftningen bör därför förändras så att inbetalning av skattetillägg ska göras först då en tvist är avgjord. Möjligheten att anlita allmän experthjälp vid skattemål bör även den förbättras. Enligt Företagarna kommer det signaler om att vissa storföretag förlänger sina betalningstider på ett sådant sätt att underleverantörer måste betala in momsen på en transaktion innan de har fått betalt från sin kund, storföretaget. För att inte företagare ska tvingas betala in mervärdesskatt på skattekontot innan företagaren fått betalt från sin kund borde tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt förskjutas. Inbetalning av skatter och avgifter för anställd personal samt skatt för företaget eller företages ägare (så kallad p-skatt), är inte synkroniserad med mervärdesskatteperioden. Detta gäller mindre företag. Inbetalning och deklaration av dessa skatter och avgifter ska ske efter debiteringsmånadens utgång (den 12:e). Detta förhållande leder till administrativa problem och i vissa fall till felredovisningar. Sammantaget bör därför en gemensam period hanteras och en gemensam tidpunkt fastställas för redovisningen. I dessa förändringar måste givetvis även betalningsflödeseffekter för både företag och staten beaktas. En gemensam betalningsdag enligt detta förslag liknar det system som gäller för större företag. Tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt bör därför förskjutas och periodmässigt samordnas med skatteuppbörden. Trygghetssystem även för företagare. Ett område där diskrimineringen mot småföretagare är uppenbar är inom trygghetssystemen. Nuvarande system bidrar till att passivt ägande av aktier gynnas framför att med eget arbete få företag att växa. Lagstiftningen verkar bygga på uppfattningen att företagare inte kan bli sjuka och absolut inte vill bli föräldrar. Särskilt drabbar diskrimineringen i föräldraförsäkringen kvinnor som startar och driver företag. Egenföretagare har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget är stängt, med inkomstbortfall som följd, riskerar även företaget att tappa kunder som söker sig till andra leverantörer. Egenföretagare drabbas också av reglerna för den tillfälliga föräldrapenningen, vilket innebär att egenföretagare får lägre ersättning än anställda när han eller hon är hemma och tar hand om sjuka barn. Detta gör det svårare för människor med barn att starta företag. anser att samma villkor ska gälla för företagare som för anställda vad gäller sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Socialförsäkringarna bör utredas så att samma regler gäller för företagare som för anställda ifråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring. Småföretagare bör också ges tillträde till a-kassan om företaget är helt vilande. Vi vill också göra det möjligt för anhöriga med jobb utanför företaget att ha tillträde till a-kassa utan att företaget läggs i malpåse. för en företagare är fortfarande en svensk man. Det finns fler manliga företagare än kvinnliga. Trenden är dessutom negativ, med allt färre kvinnor bland aktiva och fristående nystartade företag. Förutom en generell överrepresentation av män i näringslivet leder denna obalans till att det finns få kvinnor i de traditionella nätverk från vilka styrelseledamöter, och ordförande rekryteras. Även om avsaknaden av jämställdhet inom näringslivet främst är ett strukturellt och normativt problem, anser att vissa riktade insatser kan vara värdefulla. Vi satsar därför på att tillhandahålla affärsrådgivning och resurscenter för kvinnor som driver eller vill starta företag. Det mest uppenbara problemet med ett ojämställt näringsliv är förstås resursslöseriet med att inte utnyttja kvinnors kompetens. För att öka konkurrenskraft och tillväxt behövs fler företagare, och i synnerhet fler kvinnliga företagare. I och utgör andelen kvinnliga företagare . Detta trots att en betydligt lägre andel kvinnor förvärvsarbetar i dessa länder jämfört med . Ett första delmål bör vara att av landets nystartade företag drivs av kvinnor. Det är diskriminerande att de största hindren för eget företagande finns inom de områden där kvinnor har de flesta jobben inom offentlig sektor. Sänkta arbetsgivaravgifter enbart i offentlig sektor missgynnar entreprenörer, som betalar vanlig arbetsgivaravgift. De gällande upphandlingsreglerna gynnar stora företag framför små entreprenörer och bidrar till den märkliga bild som målas upp av entreprenörer i t.ex. vården. Vi vill ta vara på den drivkraft som ligger i att offentlig verksamhet kan knoppas av till anställda som vill ta över och driva verksamheten i egen regi.