mot · GR02Kr361 · 2003-10-07 00:00:00 — Elevernas formella inflytande gäller också skolan som organisation, där elevråden och elevskyddsombuden spelar en mycket viktig roll. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och skapa förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personal måste mer än ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. är positivt inställt till att elever får vara med och besluta om nya läraranställningar. Det är framför allt eleverna som berörs av en ny lärartjänst varför de också bör ha ett ord med i laget. De politiska ungdomsförbunden bör ges bättre möjligheter att medverka i skolan. Skolval ska uppmuntras. Många ungdomar är engagerade i enskilda samhällsfrågor, till exempel miljöfrågor, och det är självfallet viktigt att deras kunskaper och erfarenheter inom dessa områden tas till vara. vill i detta sammanhang även uppmärksamma språkets betydelse för demokratin. Det är viktigt att vi ger alla ungdomar oavsett förutsättningar goda kunskaper i det svenska språket. Brist på ord kan leda till missnöje och frustration. Att behärska språket är grunden för att kunna ta aktiv del i det samhälle man lever i och möjliggör också påverkan av dess utformning. Regeringen påstår att den vill medverka till att unga ska kunna skaffa en egen bostad. vet vi att ungdomar får allt svårare att få tag på egen bostad till ett pris de har råd med. En viktig orsak är att de tidigare subventionerna till renovering och ombyggnad var så utformade att de bidrog till att många små och billiga lägenheter byggdes bort. Bara försvann cirka 80.000 smålägenheter. Skattereformen, som belastade boendet med höga skatter och minskade räntebidrag, har minskat ungdomars möjligheter att etablera sig på bostadsmarknaden. Enligt rapporten vuxnas boende 2001 från bor nästan var femte person kvar hos sina föräldrar. Andelen som bor hemma på grund av att det är svårt att få tag på bostad har ökat, medan andelen som anger ekonomiska skäl har minskat. av de svarande säger att det är svårt att få tag på bostad på orten där de bor. 1997 var siffran . Rapporten drar slutsatsen att det behöver byggas omkring 191.000 bostäder för att möta de ungas efterfrågan. Det är angeläget att skapa enklare bostäder som en brygga mellan föräldrahemmet och ett mera stabilt eget boende. Det är bristen på bostäder i samhället i stort som gör det svårt och dyrt för unga att flytta hemifrån. Bostadsbristen är som störst i storstadsområden och på högskoleorter. Där måste nyproduktionen öka rejält. Även om det blir mest dyrare hyresbostäder och bostadsrätter som byggs så bidrar det till att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Ungdomar kan då komma över bostäder som andra lämnar för ett dyrare boende. Men det krävs också ett nytillskott av bostäder som i första hand riktar sig till ungdomar. De goda erfarenheterna av och nya idéer som finns kring billiga och bra ungdomsbostäder bör aktivt spridas. Rumsstorlek och standard behöver bättre motsvara temporära behov för ungdomar. Detta gäller såväl studentbostäder som bostäder för de ungdomar som inte bestämt var de vill bli bofasta. För att öka byggandet föreslår en skattereduktion som motsvarar halverad byggmoms, avskaffad fastighetsskatt, åtgärder för bättre konkurrens i byggsektorn samt en förenklad planprocess. Detta skulle göra det intressantare för kommuner och företag att bygga hyreshus. En annan möjlighet är att öka självförvaltningen. Om ungdomar själva har möjlighet att delta i skötsel och underhåll kan hyrorna hållas lägre. Det är också viktigt att öka incitamenten för sparande. Det krävs nu en bred översyn av bostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv. Vi utvecklar vår bostadspolitik i en särskild motion. Man ska inte heller blunda för att bostadsbidragets utformning gör att hyrorna pressas uppåt. Om bostadsbolaget bygger dyrt får studenterna bostadsbidrag, vilket gör att bostadsbolaget inte har några problem att få hyresgäster. Om studenten i sin tur tar ett arbete dras bostadsbidraget snabbt in, varför konstruktionen av bostadsbidraget minskar incitament till arbete. En översyn bör göras i syfte att utforma bostadsbidraget till studenter så att arbete inte misskrediteras. Bostadssituationen för studenter är mycket bekymmersam på många universitets- och högskoleorter. visar i en rapport att sammantaget 85 000 studenter köar till studentbostad runt om i landet. Det krävs att både staten och kommunerna tar sitt ansvar för bostadssituationen för högskolestudenterna. Det är bristen på bostäder i samhället i stort som försämrat studenters boendesituation. Studenterna är emellertid en grupp som det är angeläget att det finns en särskild kategori bostäder för. I budgetalternativ föreslås därför att ett nytt investeringsbidrag på inrättas för byggande av studentbostäder. Vid sidan av byggandet av nya bostäder i allmänhet och studentbostäder i synnerhet behöver möjligheten för studenter att finna alternativa och mer tillfälliga bostadslösningar förbättras. Många studenter skulle kunna hyra in sig hos villaägare och hos dem med stora lägenheter som har gott om utrymme. Men skattereglerna gör sådan uthyrning ganska ointressant. Genom förändrade skatteregler för inkomster från uthyrning av en del av bostad skulle det för många bli ekonomiskt intressant att hyra ut till studerande som är i behov av ett rum. Bland ungdomar har arbetslösheten stigit drastiskt . var den öppna arbetslösheten , vilket ska jämföras samma månad året före, (SCB:s AKU-undersökning respektive 2003). Arbetslösheten har stigit mer bland ungdomar än bland befolkningen i genomsnitt. De snåriga ersättningsreglerna för arbetslösa, svårigheten att kvalificera sig för a-kassa kombinerat med låga ersättningsnivåer innebär att många ungdomar måste söka socialbidrag för sin dagliga överlevnad. En så kallad utvecklingsgaranti infördes för ungdomar i åldern . Utvärderingar har visat att ungdomar som genomgår denna åtgärd lättare får fotfäste på arbetsmarknaden än övriga. Men det finns också en risk för att ungdomar som ingår i en utvecklingsgaranti stämplas som tillhörande ett b-lag. Vi hade hellre sett en satsning på lärlingsutbildning, skattelättnader inom tjänstesektorn, flexiblare lönesättning och modernare arbetsrättslagstiftning. Det skulle ha gett ungdomar många nya ordinarie arbetstillfällen. Vi anser dock att utvecklingsgarantin tills vidare ska finnas kvar, men den bör successivt ersättas av en bättre fungerande arbetsmarknad för ungdomar. anser vidare att den lokala samverkan för att minska arbetslösheten bör öka för att minska rundgången i åtgärder. Kommunerna, arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna bör samverka för att hjälpa de arbetssökande. Det finns också mycket att lära av goda exempel när det gäller företagsförlagd arbetsmarknadsutbildning. En framgångsrik modell som prövats bygger på att arbetsgivarna som tillhandahåller utbildningen erhåller en ersättning som utgår med en fast summa per elevplats och utbildning. Efter genomförd utbildning erhåller eleven ett slutbetyg från kursen där varje genomfört delmoment ingår. Vidare innehåller intyget också en beskrivning av de praktiska delar som varje person har genomgått hos respektive arbetsgivare. Det blir alltså både ett studieintyg och ett arbetslivserfarenhetsbetyg. För ungdomars situation på arbetsmarknaden bör politiken styras av följande principer: Utbildning ska uppmuntras och premieras då morgondagens arbetsmarknad ställer allt större krav på arbetstagarens formella kompetens. Utbildningssystemet måste vara konstruerat så att även ungdomar som är mer praktiskt inriktade upplever att möjligheten att utvecklas inom skolan finns. Olika former av lärlings- och praktiksystem är en positiv del av utbildningssystemet som behöver utvecklas. Det fåtal ungdomar som inte går i gymnasieskolan bör ges möjligheter att få praktik. Praktikplatserna bör ge reell arbetslivserfarenhet. Den lön som betalas ut bör kallas för praktiklön. Inga ungdomar ska behöva leva på socialbidrag, De ungdomar som trots allt fastnar i långtidsarbetslöshet har oftast inte tillräcklig kompetens, eller kommer av sociala eller hälsoskäl inte in på arbetsmarknaden. Det är viktigt att de problem som ligger till grund för arbetslösheten åtgärdas på ett tidigt stadium, och att dessa ungdomar inte hamnar i särskilda program som stämplar dem för livet. När det gäller entreprenörskap är det också viktigt att vi medverkar till att ungdomar uppmuntras att starta egna företag. Det är viktigt att vi förmedlar en bredare syn på arbetet till våra ungdomar än att arbete alltid innebär anställning hos någon annan. Ungdomar kan och skall uppmuntras att utnyttja sitt engagemang och sin kreativitet till att starta eget. har föreslagit att ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap bör införas i gymnasieskolan. Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hur man startar eget företag. Vi vidareutvecklar vår arbetsmarknadspolitik i en särskild motion. Kultur i vid mening är ytterligare en förutsättning för ett tryggt och människovärdigt samhälle. Kulturen måste finnas tillgänglig där och när ungdomar kan ta del av den. Den gängse bilden av ungdomar är att de föredrar aktiviteter som musikfestivaler, klubbar av olika slag, bio eller fria teatergrupper och i mindre utsträckning besöker traditionella kulturinstitutioner. Men givetvis finns det ett stort antal ungdomar som gillar poesi och lyrik, som hänger på och gärna går på traditionella konstutställningar. Kulturen är ett sätt att finna samhörighet och identitet. Genom kulturen kan man få ge uttryck för sina egna känsloyttringar men också motta andras. Genom kulturen skapas en förutsättningslös gemenskap med andra människor. I fokus måste stå ungdomarnas möjligheter till eget skapande. Tillgång på handledning, verkstäder och replokaler skapar förutsättningar för ett rikt kulturliv. Graffiti har blivit ett diskuterat ämne. En del menar att graffiti är precis som vilken annan konstform som helst medan andra menar att graffiti ska jämställas med klotter och absolut inte är någon kulturyttring utan endast något som uppmuntrar till kriminalitet och därför ska motarbetas. Det gäller att hålla isär begreppen. Det som handlar om klotter är kriminellt och innefattar ofta snatteri av färgburkar och annan grövre kriminalitet. Graffiti är å andra sidan ett intresse som många ungdomar har och sysslar med utan att begå kriminella handlingar. Det finns skolor och kommuner som har infört vissa utrymmen där det är fritt fram för graffitimålning och som utsmyckat vissa lokaler med graffiti. Om detta fungerar är det självklart något att eftertrakta. Då vinner både samhället och ungdomarna på det. tycker att det är beklagligt att regeringen ännu inte inkommit med någon proposition i frågan som man tidigare utlovat. Vi vill att frågan genomlyses ordentligt i ett sådant sammanhang. Det talas i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter i allmänhet, och för ungdomsaktiviteter i synnerhet. står merparten av 5.000 grundskolor tomma och . Så är det inte i alla länder, i till exempel är det informella lärandet som sker i skolföreningar en viktig del av skolgången. Med stöd från skolledning och kommun kan ungas initiativ förvandla skolorna till platser som sjuder av liv. Lektionssalarna kan bli replokaler och målar- och skrivstugor. Fritidsgårdar är också mycket viktiga för ungdomar. Fritidsgårdar kan erbjuda en drogfri miljö inte minst för de ungdomar som inte är aktiva i någon förening. Det är viktigt att kommunen bevarar och utvecklar fritidsgårdarna och att de har öppet på de tider ungdomarna efterfrågar verksamheten. Det är också viktigt att ta hjälp av det befintliga föreningslivet med att utveckla mötesplatser. I de ideella föreningarna finns det många eldsjälar som med stöd från kommunen skulle kunna utveckla en betydelsefull verksamhet. Man behöver inte alltid uppfinna hjulet på nytt, att ta vara på befintliga resurser är mycket viktigt och är också ekonomiskt mest effektivt. 9.2 Bidrag till samlingslokaler anser att det är viktigt att stöd ges till allmänna samlingslokaler, inte minst på mindre orter och i glesbygd. kan frivilliga krafter och idéburna organisationer klara driften av mindre fastigheter, men när det blir dags för renoveringar och större ombyggnationer krävs det större resurser än de vanligtvis har. Därför är det statliga stödet till samlingslokaler oerhört viktigt för att säkerställa ungdomsorganisationers tillgång till ändamålsenliga samlingslokaler. anslår därför mer till allmänna samlingslokaler än vad regeringen gör. Känslan av kompetens, att duga något till, är grundläggande för människan. Den upplevelsen växer fram i samspel med andra. För föräldrar och vuxna i förskolan och skolan gäller det att hitta något hos varje ungdom att utveckla, uppmuntra och berömma. Den unga som inte får sin kompetens bekräftad i familjen eller skolklassen kan kanske istället få den upplevelsen i fotbollsföreningen, schackklubben, popbandet eller i någon annan grupp. Unga som istället befästs i en känsla av inkompetens, av att inte duga något till, löper större risk att attraheras av grupper där kompetenskänslan byggs upp i kriminella sammanhang eller i den falska värld som skapas av drogmissbruk. Det är viktigt att stryka under att ju tidigare insatserna sätts in desto mindre är risken för fortsatt kriminalitet. Att upptäcka och se ungdomar med problem och beteendestörningar är en avgörande faktor för att få ner kriminaliteten och minska nyrekryteringen till grövre kriminalitet. Genom att gripa in redan vid lindrig form av kriminellt beteende, såsom en cykelstöld, snatteri eller förstörelse, kan man ta sig an personen och hindra honom eller henne från att fortsätta med grövre former av kriminalitet. Ordspråket Det börjar med en knappnål och slutar med en silverskål är mycket talande vad det gäller ungdomskriminalitet. Att låsa in kriminella ungdomar i fängelse tror är fel väg att gå. Speciella pedagogiska metoder behövs för unga förbrytare. Många ungdomar som är kriminella har lidit brist på kärlek och omsorg under uppväxtåren. Många har inte fått lära sig att ta ansvar och inte heller byggt upp en respekt för vad som är rätt och fel. Vad dessa ungdomar behöver är vuxna som bryr sig och som har tid att ge kärlek och omsorg. De behöver också lära sig att ta ansvar och göra rätt för sig. Olika försök med alternativa pedagogiska metoder både i och i utlandet har provats. Detta är viktigt för att lyckas med arbetet att få unga brottslingar på rätt bana. Vi vill inte minst lyfta fram (Kriminellas revansch i samhället) som en mycket viktig grupp för att avleda unga kriminellas beteende. Insatserna kommer oftast när utförsbacken redan börjat. Detta gör att alltfler ungdomar måste få stöd och hjälp utanför hemmet. Omhändertagandena ökar mest i åldersgruppen och uppåt. Tvärtemot vad många tror svarar ungdomar med svenska föräldrar, inte invandrarungdomar, för den största ökningen. Föräldrarna är samhällets viktigaste brottsförebyggande resurs. Åtgärder som sätts in för att stötta familjen är därför viktiga. Kampen mot våldet måste föras på alla nivåer i samhället i hemmet, bland enskilda organisationer, i skola och på arbetsplatser. Inte minst är det nödvändigt att ta till vara den ideella sektorns engagemang och kunnande. Centrala direktiv kan aldrig ersätta insatser som bygger på kunskap och omsorg om den egna lokala miljön och människorna som vistas där. 11 Unga och politiken 11.1 Fler unga beslutsfattare Valdeltagandet bland unga minskar. Vid riksdagsvalet var deltagandet bland förstagångsväljarna , 2002 hade siffran sjunkit till . Ungdomar är underrepresenterade på kommunala förtroendeposter. Gruppen 1829-åringar utgör av den valbara befolkningen, men innehar av de kommunala posterna. Detta kan jämföras med gruppen som är eller äldre. De utgör av den valbara befolkningen, men innehar av förtroendeuppdragen. Enligt statistik från är andelen ungdomar i åldern 2024 kraftigt underrepresenterad i myndigheter och kommittéer. Ansvaret för den rådande situationen är både statens och de politiska partiernas. Rösträtten gäller från den dag man fyller . Eftersom mandatperioderna är kan det innebära att en person får rösta första gången när hon ska fylla . Det är en lång väntan på att få utnyttja sin rösträtt. Det är också märkligt att till exempel två personer som gått i samma klass hela livet inte får rösta därför att den ena råkar fylla år första halvan av september och den andra fyller år under den andra halvan. Av denna anledning vill att rösträtten ska gälla från och med det år man fyller istället för som från den dag man fyller . På så sätt skulle också en person som fyller under valåret, men efter valdagen, kunna bli valbar till riksdag och kommun- och . 11.2 Politisk styrning av ungdomspolitiken stödde förslaget att ange tre mål för ungdomspolitiken. Däremot anser vi att det måste betonas att statens roll när det gäller ungdomspolitiken bör vara stödjande, inte styrande. Vi vänder oss också emot att regeringen ensam utformar delmålen. För att skapa långsiktighet och en större förankring av ungdomspolitiken anser vi därför att bör besluta om mer konkreta mål. finns 41 delmål. Vid arbetet med bedömning av måluppfyllelse har ett antal faktorer visat sig försvåra uppföljningen av delmålen. Många av delmålen upplevs på olika sätt som otydliga. I vissa fall behöver delmålen justeras och anpassas till lokala förhållanden. Vi anser därför att regeringen skall återkomma till med förslag till nya mål. Genom att man återkommer till uppmärksammas ungdomspolitiken och det blir debatt och diskussion kring mål och delmål, vilket är bra för uppslutningen kring ungdomsfrågor. var i fyrpartiregeringen ansvariga för att både skapa och utforma riktlinjerna för , som senare blev . Den bedömning som då gjordes var att det fanns ett behov av en myndighet med sektorsövergripande ansvar som utifrån en helhetssyn kunde följa utvecklingen av ungdomars villkor och anlägga ett ungdomsperspektiv på frågor inom olika samhällsområden. Ambitionen var också att skulle kunna fungera som en kunskapsbank i ungdomsfrågor gentemot andra myndigheter, kommuner, föreningsliv, ungdomsarbetare och enskilda. skulle också följa utvecklingen i kommunerna. Det är glädjande att konstatera att den nya myndigheten i stor utsträckning utvecklats som tanken var i den ungdomspolitiska propositionen 1994. har successivt stärkt sin ställning som en expertmyndighet med bred kunskap om ungdomsfrågor och som en resurs för andra statliga myndigheter, kommuner och ideella organisationer. Det är viktigt att fortsätter att utvecklas i denna riktning. Eftersom myndigheten har ett tydligt uppdrag att följa upp målen med den nationella ungdomspolitiken är det viktigt att roll som en kompetent myndighet och stödjande resurs för kommuner, ideella organisationer och andra som engagerar sig i ungdomsfrågor betonas. får aldrig agera så att de ideella ungdomsorganisationerna eller enskilda initiativ hämmas.