ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Sf345 · 2003-10-07 00:00:00 — Vissa förändringar av socialförsäkringssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vissa förändringar i socialförsäkringen. Arbetslivets villkor har förändrats. I och med det borde också vissa delar i socialförsäkringen förändras. Ta som exempel en kvinna som har diagnosen bröstcancer och har opererat bort sitt ena bröst och som har kommit tillbaka till arbetslivet igen. I arbetslivets tuffa tempo måste man hänga med och det gör hon. Men för orkade inte hennes kropp med. Hon blev sjukskriven under så att kroppen skulle få en chans att återhämta sig. är hon tillbaka i arbetslivet igen. Som arbetslivet ser ut gäller det att ge järnet. Hon arbetar minst sina därför att arbetet kräver det. Hon känner att hon orkar att arbeta hårt men sedan måste kroppen få vila. Hennes fråga är om hon inte kan få arbeta normalt därför att arbetet kräver det, och sedan få vara ledig under för att kroppen skall få återhämta sig. Hon har behov av att vara sjukskriven , men på grund av arbetet och hennes kropps behov vill hon spara och lägga ihop dessa till en längre tids återhämtning. Men enligt lagstiftningen kan man inte få göra så. hävdar att man inte kan planera när man skall vara sjuk. har helt rätt. Men när det gäller svåra sjukdomar är det väl bättre om personer kan vara i arbete , sedan få en återhämtningsperiod och därefter återkomma i arbete igen. Denna möjlighet skulle vara bra för många som har svåra sjukdomar. Det är också bra för deras arbetsgivare som vet att de finns tillgängliga men är sedan borta för att sedan återkomma i arbete igen. Det andra alternativet är att de blir långtidssjukskrivna och sedan måste få sjukpension. Detta är inte bra för deras livskvalité och inte heller för samhällsekonomin.
mot · GR02Sf349 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappersättning. Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda . För att erhålla handikappersättning krävs att personen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, att personen för att kunna förvärvsarbeta eller studera behöver fortlöpande hjälp av annan eller att personen eljest behöver vidkännas betydande merkostnader till följd av funktionsnedsättning. Handikappersättning kan efter beslut av erhållas enligt tre olika procentuella nivåer: 36, 53 eller av basbeloppet beroende på merkostnader. Enligt olika handikapporganisationer kan det vara svårt att få rätt till ersättning. Bedömningarna som görs av är individuella, och personer som hamnat i ett sådant ekonomiskt läge att de inte har råd t.ex. med behandlingar och artiklar för att öka sin livskvalitet samt välbefinnande och då avstår har svårt att styrka sina egentliga kostnader. Detta innebär naturligtvis inte bara sämre hälsa för individen utan kan också medföra ökade kostnader för samhället, t.ex. kostnader för ökad sjukskrivning eller förtidspension. En stor del av de personer som är kroniskt sjuka har kostnader som ligger i närheten av den lägsta gränsen för att få handikappersättning. Gränsen motsvarar ca . Personer med funktionshinder har som grupp generellt sett lägre inkomster. Mest kännbart är det naturligtvis för de personer med mycket låga inkomster som har ökade merkostnader men inte når upp till lägsta nivå för handikappersättning. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till andra ersättningsnivåer än de nuvarande. Detta skulle innebära mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar för personer med funktionshinder jämfört med dem som är friska. Handikapporganisationer har påtalat att de är bekymrade över de fel som förekommer i beslut. Enligt uppgift har antalet fel i beslut som rör handikappersättning ökat. Åtgärder bör vidtas för att minska antalet fel i beslut.
mot · GR02Sf350 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma bristerna i regelverket vad avser vårdbidraget. kan en förälder ha rätt till vårdbidrag för vård i hemmet av barn t o m juni månad det år då barnet eller den unge fyller (från . Det gäller om barnet är sjukt eller funktionshindrat och behöver särskild tillsyn och vård eller om det finns merkostnader på grund av barnets funktionshinder. Barnet ska vara i behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionshinder. Vårdbidraget är avsett att ge ekonomiskt stöd som ska kompensera föräldrar som har funktionshindrade eller sjuka barn så att de kan vårda barnet i hemmet, och ge den tillsyn och stöd som krävs för att barnet ska utvecklas på bästa sätt. Vårdbidrag kan ges med helt, tre fjärdedels, halvt eller en fjärdedels belopp beroende på vård- och tillsynsbehovets omfattning och hur stora merkostnaderna är. Eftersom en del av vårdbidraget är att betrakta som skattepliktig inkomst påverkas föräldrarnas studiemedel vid inkomstberäkningen. Och eftersom vårdbidraget beviljas från och med den månad då ansökan lämnades in, och handläggningstiden på försäkringskassorna ibland är väldigt lång, förekommer att bidraget beviljas och betalas ut retroaktivt i klump. I dessa fall kan engångsbeloppet som utbetalas bli så stort att personen blir återbetalningsskyldig av studiemedlen. Konsekvensen av att rätten till studiemedel upphör eller minskar i och med att vårdbidraget utbetalas har naturligtvis betydelse för dessa föräldrars förutsättningar att studera oavsett om det handlar om vuxenstudier eller högskolestudier. Även andra trygghetssystem och regelverk kan påverkas om en per4son inte beviljas studiestöd, t ex studentbostäder och studeranderabatter. Med anledning av ovanstående vill vi att regelverket för vårdbidraget ses över i syfte att underlätta för föräldrar till funktionshindrade eller sjuka barn att studera.
mot · GR02Sf351 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns egna asylskäl. Enligt Rädda Barnens kartläggning har av de barn i familj, vars ärenden behandlades av , hörts om sina asylskäl. Av de övriga har det inte redovisats i ärendet att barnet självt tillfrågats om det vill asylhöras men avböjt. I av ärendena har en förälder tillfrågats om barnet har egna humanitära skäl. Och av de barn som åberopat egna skäl i sitt ärende vid eller har fått en noggrann bedömning av sina egna skäl i beslutet. Barns egna upplevelser måste bättre uppmärksammas av och . har även flyktingbarn i fått det svårare. Barn som flytt till försvinner ibland spårlöst, andra försöker begå självmord, barn på sjukhus avvisas och många barn med sjukdomar och handikapp avvisas, trots att de inte kan få lämplig vård i hemlandet. Det måste handla om liv eller död för att uppehållstillstånd ska ges av humanitära skäl. Detta är inte förenligt med . Och all lagstiftning och praxis ska genomsyras av den i de stater som ratificerat den, vilket gjorde . bör därför utifrån varje barns egna förutsättningar höra varje barn om dess asylskäl. Om barnet inte vill bli hört, måste denna åsikt respekteras och naturligtvis redovisas i ärendet. Och bör i stället barnets vårdnadshavare extra noggrant höras om barnets egna asylskäl. Och asylutredningar av barn ska äga rum i barnanpassad miljö och av personal med särskild barnkompetens. Det finns exempel på orsaker till att barn kan bli utsatta för förtryck just för att de är barn, exempelvis tvångsrekrytering till militärtjänstgöring, barnarbete, könsstympning, tvångsäktenskap eller handel med barn. och måste bättre beakta barns egna grunder för asyl och göra en noggrann bedömning av skälen i sina beslut.
mot · GR02Sf352 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag på förbättringar för ensamstående föräldrar. En översyn av föräldrastödet är nu gjord och i rapporten var rekommendationen att inte höja nivån på underhållsbidraget. är det regeringens uppgift att utifrån översynen lägga förslag till . Underhållsbidraget har varit på samma nivå . Men priserna på det som det ska räcka till har däremot inte varit . Ett första steg måste vara att definiera vad underhållsbidraget ska räcka till, vilken funktion underhållsbidraget ska fylla tillsammans med övrigt stöd till ensamstående med barn som t.ex. barnbidrag, bostadsbidrag och socialbidrag. Att situationen är ansträngd för många ensamstående är väl känd och det är båda föräldrarna som hamnar i en svår ekonomisk situation efter separation. För att båda föräldrarna ska ha någon möjlighet att dela vårdnaden och ha nära kontakt med sina barn måste de ha råd med en rimlig bostad. Men gränsen för bostadsbidrag har inte heller det räknats upp . Detta tillsammans med ett skattesystem som gör att låginkomsttagare i betalar världens högsta skatt gör att situationen är ohållbar för många. De som drabbas allra hårdast av detta är givetvis barnen som inget kan göra för att påverka sin situation. Att genom en höjning av underhållsbidraget tillsammans med en översyn av bostadsbidraget garantera en miniminivå för de ensamstående föräldrarna skulle underlätta deras tillvaro. Att dessutom indexreglera dessa skulle innebära en långsiktigt stabilare ekonomi för dem som bäst behöver stödet. Vilket alla skulle vinna på, framförallt barnen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Sf358 · 2003-10-07 00:00:00 — Det var därför ett svårt missgrepp när regeringen vid /01 genomdrev att försvagades och blev en regeringens stabsmyndighet, där huvudregeln är att den inte tillåts informera om folkhälsa så att allmänheten kan märka det. Beslutet medförde att institutets hälsoupplysning och övriga s k programverksamhet till stor del upphörde. Som regeringen själv underströk i prop. 2002/03:35 gäller nu och det i huvudsak även beträffande fysisk aktivitet, tobak, alkohol, narkotika och dopning att institutet inte får vända sig till allmänheten annat i de fall där regeringen med direkt uppdrag medgivit detta. Det har visat sig att sådana uppdrag från regeringen blivit fåtaliga och snäva. Detta förhållningssätt framstår som ännu mer orimligt med en kris i sjukförsäkringen och flera tilltagande folkhälsohot som kan vålla stora svårigheter att någonsin få ned sjukskrivningarna till hanterbar nivå. bör, som tidigare föreslagits från fp i motionen 2002/03:So31, återge institutet de uppgifter det hade enligt tidigare beslut då proposition 1990/91:175 bifölls. Denna proposition kan i huvudsak utgöra underlag även för ett nytt principbeslut. Genom ett sådant beslut kan också förkasta modellen med en stabsmyndighet, där verksamheten utmärks av detaljstyrning från regeringen, som regeringen med sin uppläggning av folkhälsomålen eftersträvar en ordning där inflytande blir litet. Även då det gäller apotekens bidrag till hälsoupplysningen har regeringen lagt konstruktiva förslag från åt sidan tills vidare. I SOU 2000:91 föreslogs en ram för producentobunden hälsoinformation via apoteken. Apoteken är en viktig kanal för hälsoupplysning, och deras betydelse kan vara särskilt stor genom att de har så många kunder och så stora kontaktytor, som de representerar ett vetenskapligt förhållningssätt. De har många kontakter med personer som det ofta kan vara svårt att nå med hälsoupplysning, och apoteken är en utmärkt kanal för att nå ut med hälsoinformation. Det finns starka skäl att bygga vidare på det som apoteken redan uträttar när det gäller hälsoupplysning. Apotekens roll i hälsoupplysningen förutsätter inte att man bevarar den nuvarande monopolställningen för det statsägda apoteksföretaget. Förslag om möjlighet att öppna andra apotek som inte ägs av det statliga företaget har från liberalernas sida lagts fram i andra sammanhang. Till de krav som kan ställas på sådana fristående apoteksföretag hör inte bara att de skall ha personal med föreskriven kompetens utan också att alla apotek, oavsett ägarförhållanden, medverkar i hälsoupplysning och ger producentobunden information i hälsofrågor som ett bidrag till att förebygga sjukskrivningar och underlätta tillfrisknande. Vad som här anförts om apoteksverksamhet och hälsoupplysning bör ges regeringen till känna. Utgiftsområde 9, s. 66
mot · GR02Sf362 · 2003-10-07 00:00:00 — Försäkringsfrågor och forskares utlandsvistelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma problematiken vad gäller den sociala tryggheten för svenska forskare utomlands. Stora delar av den svenska forskningen bedrivs i internationellt samarbete. Detta samarbete är viktigt för möjligheter till tillväxt och utveckling. För att möjliggöra för svenska forskare att ingå i internationella nätverk satsar regeringen åtskilliga miljoner på olika forskarstipendieprogram. De svenska forskare som deltar i dessa program stannar som regel utomlands , vilket skapar problem vad gäller de svenska försäkringssystemen. Stannar man utomlands än blir man normalt utförsäkrad. Detta innebär t.ex. att barnbidraget försvinner, vilket främst drabbar de kvinnliga forskarna, som ofta befinner sig i småbarnsförälderstadiet vid detta steg i forskningskarriären. Vid en eventuell graviditet måste man flytta hem, då man före beräknad förlossning måste arbeta i för att omfattas av föräldrapenningen. Utförsäkringen från a-kassan, ett annat problem som blir allt större för många forskare, då de inte alltid får anställning direkt efter hemkomsten. Det är viktigt att den sociala tryggheten under och efter utlandsvistelsen förbättras och förstärks för att inte dessa praktiska problem ska förhindra enskilda forskares deltagande i olika internationella forskningsprogram. I enlighet med den handlingsplan som antog i bör de rättsliga förutsättningar skapas som behövs för att garantera verklig rörlighet för alla dem som arbetar med utbildning, forskning och innovation.
mot · GR02Sf363 · 2003-10-07 00:00:00 — Rätt för sjukgymnaster att utfärda friskintyg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friskskrivningsrätt för sjukgymnaster. För att få ett friskare behöver det friska tas till vara. Patienter hos olika professioner behöver kunna friskskrivas, helt eller delvis, så snart det är möjligt. Flera yrkeskategorier bör därför ges rätt att utfärda friskintyg. Sjukgymnaster, till exempel, har ofta regelbunden kontakt med personer som behöver behandling och rehabilitering för åkommor som rör och bör därför ges möjlighet att utfärda friskintyg. Det är ofta sjukgymnasten som är med och gör bedömningar av patienten och det är dessutom sjukgymnasten som träffar patienten mycket mer än vad läkaren gör. Rehabiliteringen hos sjukgymnast kan behöva fortsätta för att patienten skall uppnå full funktionsförmåga. Redan efter en kortare behandlingsperiod kan patienter emellertid uppnå en tillräckligt god funktionsförmåga för att återgå till ett i stort sett normalt liv trots att rörelsefriheten begränsas till viss del. Rehabiliteringen kan i många fall till och med påskyndas med ökad aktivitet och återgång till normala rutiner och sysslor. Detta kan förhindras av fortsatt sjukskrivning och långa sjukintyg över hela behandlingsperioden. Sjukgymnaster bör därför ges rätt att friskskriva så att detta sker .
mot · GR02Sf364 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning om vad samhällskostnaden är för diskriminering på grund av kön, ålder, etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning. Den omfattande och dokumenterade diskrimineringen i det svenska samhället innebär inte bara att individer förvägras sin rätt till likabehandling. Diskrimineringen skapar också kostnader för samhället i stort. För de gröna är frågan om diskriminering i första hand en människorättsfråga, men vi ser också att frågan har ekonomiska aspekter. Vi har sett många, ibland märkliga utredningar, om vad invandrare kostar det svenska samhället. Vi menar att det är dags att vända på frågeställningen. Frågan är inte vad invandringen kostar, utan vad det kostar samhället att människor med annan etnisk bakgrund än den svenska diskrimineras på till exempel arbetsmarknaden. Vad innebär det för samhällsekonomin att en invandrare som är utbildad till läkare kör taxi, att en ingenjör är lokalvårdare eller att en tandläkare väljer att flytta till ett annat land på grund av att dennes kompetens inte tas tillvara på den svenska arbetsmarknaden? Vi menar att det är dags att utreda de kostnader som uppstår när individers fulla potential inte tas tillvara av samhället. Frågan är lika aktuell när det gäller andra former av diskriminering som kön, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. När kostnaderna för diskrimineringen klarläggs i ekonomiska termer kan det ligga till grund för åtgärder och en annan debatt i som handlar om vad vi kan göra åt diskrimineringen. Ett solidariskt samhälle som tillvaratar alla människors inneboende potential blir rikare än ett samhälle som diskriminerar och marginaliserar. Därför vill vi att kostnaderna för diskrimineringen skall utredas.
mot · GR02Sf365 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppehållstillstånd för utländska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återvändareregeln. Regeringen har länge uppmärksammat internationaliseringen av högskolan. Den främjar vetenskaplig utveckling och ger också omvärlden en bild av . Därför är det paradoxalt att synen på utländska gäststudenter, -doktorander och -forskare tycks vara att de utgör en belastning snarare än en tillgång för . Ett exempel på denna syn är återvändareregeln. Enligt denna måste gäststuderande som ansöker om uppehållstillstånd ha för avsikt att lämna efter avslutade studier. Detta är ett villkor för uppehållstillståndet. Enligt utlänningsförordningen måste en gäststudent eller doktorand för att beviljas uppehållstillstånd kunna visa att han/hon är antagen till studier i samt kan klara sin egen försörjning. Försörjningen skall vara tryggad på annat sätt än genom eget arbete . Försörjningen skall finnas för hela studietiden och vara dokumenterad vid första ansökningstillfället. För en doktorand innebär det finansiering, vilket inte är så enkelt ens för svenska doktorander. har studenten rätt att arbeta som uppehållstillståndet har beviljats för. Men beslutet gäller inte medföljande partner. Normalt beviljas gäststudenten uppehållstillståndet i taget. Vid förlängningstillfället kontrolleras studieresultat, villkoren för försörjningen och återvändandeavsikten. Även doktorander och gästforskare som vistas i landet måste ansöka om uppehållstillstånd. Gäststudenter från vissa länder betalar per person (för personer ) då de söker om uppehållstillstånd. Detta är bara en del av det krångel som gäststuderande drabbas av. Majoriteten av de utländska studenterna måste lämna landet efter avslutad högskoleutbildning. Menar statsmakterna allvar med sin ambition att främja långsiktig hög tillväxt är det svårt att förstå varför studenterna och doktoranderna inte får stanna och arbeta i om de så önskar. Om vi anser att utländska studenter och forskare kan ge viktiga bidrag till den svenska tillväxten så bör återvändareregeln slopas och möjligheterna att arbeta i främjas.
mot · GR02Sf368 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av inleds. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen återkommer med förslag om att introduktionsenheten överförs till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunersättningar vid flyktingmottagande skall distribueras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av politikområde 10:2 Integrationsåtgärder inleds. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering överförs till utgiftsområde 14. anvisar till politikområde 10:1 för . anvisar till politikområde 10:2 Integrationsåtgärder för . anvisar till politikområde 10:4 Hemutrustningslån för . anvisar till politikområde 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering för budgetåret . anvisar till politikområde 12:1 för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till politikområde 12:2 Mottagande av asylsökande, m.m. för 2 anvisar till politikområde 12:4 för utöver vad regeringen föreslagit eller således . Vi ifrågasatte syftet med inrättandet av ett integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför bör successivt avvecklas. Vi föreslår att får ta över ansvar för att distribuera kommunersättningar vid flyktingmottagande och att av anslag förs över till för detta ändamål. I samband med detta bör även anslaget till integrationsåtgärder minskas. Vi vill dock fortsatt ge stöd åt , åt verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt till åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknaden som vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade och infödda svenskar. Svensk flyktingmottagning måste svara mot högt ställda humanitära krav. Målet om beslut om inga särskilda omständigheter talar mot det måste nås. Anslagen till och är betydligt lägre än vad anser vara nödvändigt för att successivt korta handläggningstiderna. Förutom att det är inhumant för dem som får vänta är det kostnadsineffektivt eftersom tiden på flyktingförläggning och innan man kan komma ut i arbetslivet förlängs. Vi anslår mer till och för detta ändamål och beräknar att det ska minska kommunernas mottagningskostnader med . räknar själva med ännu större besparingar i mottagningssystemen av en sådan medelstilldelning. Med de medel vi nu föreslår för anser vi att det bör finnas ett utrymme på att använda till mottagande av ensamkommande barn. Vi vill slå ihop de fyra olika diskrimineringsombudsmännen till en och flyttar därför pengarna under anslaget för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering till utgiftsområde 14. Vi minskar anslaget till hemutrustningslånen. Att staten har så stora kostnader för lån som låntagarna inte själva kan betala tillbaka visar att lånebeloppen är för stora. Schablonen bör därför sänkas.
mot · GR02Sf369 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom beslutar att det generella bostadstillägget för pensionärer skall vara för boendekostnader . beslutar att sänka äldreförsörjningsstödet i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar till politikområde 20:3 Bostadstillägg till pensionärer för 10 . anvisar till politikområde 21:5 Äldreförsörjningsstöd för . Politikområde 20:3 Bostadstillägg till pensionärer ersattes folkpensionen och pensionstillskottet av en garantipension som är beskattad. ersattes det särskilda grundavdraget för pensionärer av det vanliga grundavdraget. Med vårt förslag om en höjning av grundavdraget får en vanlig garantipensionär därmed behålla mer efter skatt 2004. Vårt mål är att grundavdraget ska höjas till . När det är genomfört blir det mer kvar av pensionen jämfört med regeringens förslag. Utformningen av bostadstillägget för pensionärer () har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot den bakgrunden vill vi återinföra golvet på och återställa ersättningsnivån till från nuvarande i bostadstillägget. För pensionärer med full BTP innebär sänkningen som mest . Det kompenseras av vår höjning av grundavdraget. När äldreförsörjningsstödet infördes för ålderspensionärer som inte varit bosatta i fulla bestämdes det till samma nivå som garantipensionen. Äldreförsörjningsstödet är till skillnad från garantipensionen inte beskattad vilket gör att förra årets och innevarande års planerade skattesänkningar lett till att äldreförsörjningsstödet nu ligger högre än garantipensionen. Vi föreslår mot denna bakgrund en sänkning av äldreförsörjningsstödet vilket är den genomsnittliga skattehöjningen i kommuner och landsting 2003 och 2004.