ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju423 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med ett förslag där får ansvaret för utfästelse av belöningar med en möjlighet till ytterligare delegering. är det regeringen som fattar beslut om polisen skall få utfästa en belöning. framstår som onödigt lång och komplicerad. gör en framställan om utfästelse av belöning till . gör sedan en hemställan till regeringen om medgivande till en utfästelse om belöning. Regeringen kan sedan besluta om en ändring av regleringsbrevet avseende polisorganisationen, där man skriver in att en viss summa får utfästas som belöning. Det är tveksamt om detta är ett adekvat tillvägagångssätt. Det är osannolikt att en regering skulle vägra en begäran om utfästelse av belöning från en polismyndighet som bedömer att en belöning leder till ett förbättrat utredningsresultat och förhoppningsvis att ett brott upp. Belöningsförfarandet användes senast vid brandkatastrofen i . i begärde där en utfästelse av belöning till den eller de som skulle kunna lämna sådana uppgifter att brandorsaken blev klarlagd. Denna begäran skickades till länspolismästaren vid i . Denna begäran liksom i framställan samt framställan och regeringens ändring av regleringsbrevet bifogas denna promemoria. Att det dessutom är regeringen som skall fastställa till vem en belöning skall utbetalas är dessutom tveksamt även om det rimligt nog sker efter samråd med ansvarig polismyndighet.
mot · GR02Ju424 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skärpning av vapenlagstiftningen. Vid alltfler brott i används skjutvapen. begicks 1 401 våldsbrott, där skjutvapen var inblandade. Det motsvarar nästan 4 sådana brott per dag. Mest ökar användningen av skjutvapen i kategorierna mord eller dråp, försök till mord eller dråp, taxirån samt vid personrån inomhus. Det ökande antalet skjutvapen i är ett växande problem. är historiskt ett av världens mest vapentäta länder. Det finns hela 697 000 registrerade vapeninnehavare, med 2 058 000 anmälda vapen. I princip alla illegala skjutvapen har en gång, i eller i annat land, varit legala. Den ökande volymen skjutvapen i leder till spridning av illegala vapen. Antalet stulna eller förkomna vapen ökade till 1 757 st. beslagtar polisen omkring 1 400 vapen hos kriminella. Det finns skäl att vara upprörd över det ofta slappa synsätt på vapen som förekommer i . Det pågår en dragning bort från sportskytte, mot mer av actionskytte, där vapenägare på olika sätt leker krig. Trenden är ett ökat intresse att inneha vapen, utan att man är intresserad av jakt eller tävlingsskytte. Det är bra att det regelbundet görs utvärderingar av vapenlagstiftningen, som enligt min mening bör skärpas inom en rad områden. Det är rimligt att en sammanslutning skall få ha tillstånd att inneha skjutvapen endast om den har ett behov av skjutvapen, som är godtagbart med utgångspunkt från de värderingar som ligger till grund för vapenlagstiftningen. Dessutom bör det av lagstiftningen framgå att en enskild kan anses ha behov av skjutvapen endast om denne är medlem i en godkänd sammanslutning. Obligatorisk registrering och, i förlängningen, märkning av vapen som förs in i bör införas. anmäls vapnen i vikt, hundra kilo, femhundra kilo eller liknande. Detta fria flöde är helt orimligt. Kronofogde eller konkursförvaltare som får ta hand om skjutvapen skall ha en obligatorisk anmälningsskyldighet av vapen till polismyndigheten. Även inom sekretessområdet krävs nytänkande för att förhindra fortsatt ökad spridning av skjutvapen i landet. bör få möjlighet att begära in yttrande från socialnämnd, sjukvårdsinrättning eller frivårdsmyndighet för att bedöma en persons lämplighet som vapeninnehavare. På samma sätt som polisen skall ha en skyldighet att underrätta Försvarsmakten när en hemvärnsman misstänks för ett sådant brott att dennes lämplighet som vapeninnehavare bör ifrågasättas. bör besluta i enlighet med ovan redovisade justeringar av vapenlagstiftningen.
mot · GR02Ju428 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om obligatorisk fotboja. Ett allvarligt problem för många kvinnor är våldsamma män som ideligen bryter mot besöksförbud. Polisen hinner oftast inte fram innan det är för sent och kvinnan hunnit bli attackerad. Dessutom kan det vara svårt att bevisa att mannen brutit mot besöksförbud eftersom vittnen oftast saknas. Särskilt svårt att bevisa blir det när mannen inte fysiskt attackerar kvinnan utan istället psykiskt terroriserar och hotar henne. I har försök med fotboja visat att bara hälften så många bryter mot besöksförbud när de tvingas bära en fotboja som signalerar till polisen när de bryter mot besöksförbudet. Det har hävdats att fotboja inte är en ideal lösning eftersom man kan hindra signalerna att gå fram till polisen genom att till exempel sätta stanniolpapper eller folie runt den. Men polisen märker ändå att inga signaler alls går fram och förstår därmed att mannen står i begrepp att bryta mot besöksförbudet. Fördelen med fotboja är att polisen tidigt märker att någon överträder besöksförbudet och därmed snabbare kan vara på plats för att skydda den utsatta kvinnan. Dessutom blir det mycket lättare att bevisa att mannen överträtt besöksförbudet, eftersom polisen får signaler om detta.
mot · GR02Ju430 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort preskriptionstiden vid alla brott där straffskalan går upp till . DNA-teknikens framsteg gör det möjligt att lösa mordfall där polisen tidigare gått bet. DNA-tekniken har använts i och har mer eller mindre revolutionerat polisens arbete. anser att det ska bli lagligt att registrera grova brottslingar i ett DNA-register i likhet med vad som är fallet i flera andra europeiska länder. Att en mördare efter en 25-årig preskriptionstid går fri uppfattas av många som stötande. av alla brott med dödlig utgång, som mord, misshandel eller dråp, aldrig upp. I takt med att tekniken utvecklas borde preskriptionstiden avskaffas helt vid mord. Vi menar att regeringen ska överväga att ta bort preskriberingen vid alla brott där straffskalan går upp till . Barn som utsätts för incestbrott förtränger ofta det inträffade. Det kan medföra att brottet inte uppdagas förrän , kanske inte förrän brottsoffret är i vuxen ålder. Då kan brottsoffret behöva ytterligare tid för att överväga anmälan av brottet. Detta motiverar att det inte ska finnas någon preskriptionstid för bland annat incestbrott. Regeringen bör vid beredningen av betänkande förlänga preskriptionstiden eller överväga att ta bort preskriptionstiden vid sexualbrott mot barn. Om detta finns ytterligare skrivet i motion Stärkt skydd för barn. Skånberg (kd)
mot · GR02Ju432 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvidgning av . Utvecklingen när det gäller DNA-tekniken går framåt, och kan även små delar av t ex blod analyseras och säkerställa identifikation. Detta är en viktig utgångspunkt i diskussionen om polisens arbetsmetoder. Polisen måste, under säkra former, få kunna utnyttja den nya DNA-teknik som står till förfogande. har drygt 2 300 personer som finns registrerade i polisens DNA-register. Det kan finnas behov av att utöka detta register, och jag vill här föreslå en ändring så tillvida att en person som begått ett brott enligt 3 kap. regelmässigt införes i , oavsett strafftidens längd. Uppgifter om resultat av DNA-analyser får behandlas endast för att underlätta identifiering av personer i samband med utredning av brott. Det är en viktig avgränsning, och klargör syftet med en DNA-registrering hos . Någon ändring av detta ändamålsområde innebär inte mitt förslag i detta avseende. Enligt 23 § polisdatalagen gäller att ett DNA-register får innehålla uppgifter om resultatet av DNA-analyser som har gjorts under utredning av ett brott och som avser personer som har dömts för ett sådant brott mot en persons liv eller hälsa, personliga integritet eller säkerhet som avses i 3, 4, 6, 8, 12 eller 17 kap. , om brottet kan leda till fängelse eller ett allmänfarligt brott som avses i 13 kap. , om brottet kan leda till fängelse eller försök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådant brott som avses i 1 eller 2. Att utöka registret skulle kunna hjälpa polisen att i ett tidigt skede identifiera misstänkta gärningsmän. Naturligtvis bör man betänka såväl kostnads- som integritetsaspekten vid en utökning av registret, och därför är det inte aktuellt med en större utvidgning än vad som ur ett samhälleligt perspektiv kan anses vara försvarligt men nyttigt för polisens utredningsarbete. Ett sätt att på ett praktiskt sätt göra detta är att fråga sig: Hur stort är återfallet för olika kategorier av tidigare dömda? Återfallssiffror är helt klart nyttiga för rättsväsendet, då de anger hur man bäst bör inrikta sina resurser. Ser vi till kategorin våldsbrottslingar så föreligger en relativt hög återfallsfrekvens. Att föra in dessa personer redan vid ett första våldsbrott i ett DNA-register skulle sannolikt kunna vara till stor hjälp för polisen och kunna öka uppklaringsprocenten av våldsbrottsligheten. Dessutom tydliggör en sådan ordning när registrering får användas.
mot · GR02Ju433 · 2003-10-07 00:00:00 — och bekämpning av grövre brottslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt lagstiftning mot grövre brottslighet. Enligt en rapport från () hindrar juridiskt krångel, dubbelarbete och undermåliga spaningsregister arbetet med att bekämpa mc-gängs och ekonomiska brottslingars organiserade brottslighet. Analyser visar att våldsbrotten är organiserade och uppgifter om att t ex mc-gängen sluter fred innebär inte att parterna upphör att begå brott i organisationens namn utan också att dessa genom sin organisation aktivt stödjer annan brottslig verksamhet. De kriminella mc-gängen är mycket handfast organiserade med egna system för att skipa rättvisa. Bland annat kan nämnas att de förfogar över fonder för att bistå medlemmar som råkat illa ut eller frihetsberövats. Enligt EBM:s rapport kan man säga att organisationerna i denna mening fungerar som en förening för understöd eller som ett socialförsäkringsbolag. Polis och åklagares möjligheter att bekämpa denna form av organiserad brottslighet har i praktiken visat sig vara ytterst begränsade, även om dessa myndigheter givits betydligt bättre förutsättningar för att kunna dela informationen mellan sig. i har utrett de allvarligaste våldsbrotten och det operativa arbetet har skett i nära samarbete med åklagarmyndigheten i . Det kan även noteras att även om åklagarna fått gehör för en mer omfattande tolkning av de s.k. medverkansreglerna, så ligger svensk polis efter sina danska kollegor beträffande hjälpmedel och utredningsmetoder. I är t ex inte buggning tillåten och nuvarande regler för telefonavlyssning kan inte tillämpas för att utreda ekonomisk brottslighet. EBM:s rapport liksom andra utsagor från allmänhet och rättsvårdande myndigheter ger belägg för att grövre brottslighet inte kan bekämpas med de medel och metoder som står till polis och åklagarmyndigheters förfogande. Endast i undantagsfall har man genom dessa metoder fått till stånd fällande domar. Det är uppenbart att nya och effektiva metoder, t ex av den typ som med framgång har prövats i , bör få användas i . Mot bakgrund av de mycket alarmerande rapporter som flera rättsvårdande myndigheter redovisat vad gäller ökning och förgrovning av den ekonomiska brottsligheten bör åtgärder kunna vidtas för att motverka denna brottslighet.
mot · GR02Ju434 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheter till halvtidsfrigivning för förstagångsförbrytare. är så gott som det enda land i världen med ett system där alla intagna behandlas lika oavsett hur de sköter sig. Vi anser inte att de interner som gör ett bra arbete i fängelset, studerar och deltar i motivations- eller behandlingsprogram ska bedömas på samma sätt som den som beter sig illa mot sina medfångar, avstår från att delta i programverksamhet eller förstör och slåss. I samband med reformeringen av påföljdssystemet 1999 aviserade regeringen sin avsikt att utvärdera reformen när den varit i kraft . är det för detta. påbörjas en större utvärdering av hela påföljdssystemet och där bör möjligheterna till halvtidsfrigivning för förstagångsförbrytare undersökas. Det är viktigt att ta vara på de möjligheter som finns att skärpa kraven på dömda personer som missköter sig i anstalt, liksom att skapa motiverande inslag för dem som är redo att förändra sitt liv och bryta sin brottsliga bana. Vi borde eftersträva ett system där de intagna i större utsträckning ska ta ansvar för sig själva och sin rehabilitering genom att uppfylla kraven på skötsamhet och utveckling . Ett större ansvarstagande och högre ställda krav kan skapa en bättre grund för återanpassning i samhället efter avtjänat straff. Vi menar kort sagt att det borde löna sig att sköta sig och straffa sig att missköta sig. Därför borde en modell med halvtidsfrigivning för de förstagångsförbrytare som sitter av ett kortare straff och sköter sig väl i anstalten prövas. Vinsten kan bli färre återfall, bättre utslussning och främjad återanpassning.
mot · GR02Ju435 · 2003-10-07 00:00:00 — Samhällets ansvar för kvinnofrid tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att försöken inom polis och rättsväsende med s.k. snabb lagföring av kvinnofridsbrott utreds. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett initiativ bör tas till en rättspraxis i kvinnofridsmål, och alla män som dömts för kvinnofridskränkning och frihetsberövats skall bli föremål för brottspreventiva åtgärder inom kriminalvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att man bör följa upp hur enskilda myndigheter lever upp till sitt ansvar gällande kvinnofrid. Samhällets ansvar för kvinnofrid är att: Förebygga våld mot kvinnor. Hjälpa de kvinnor som redan drabbats. 3. rehabilitera när kvinnan tagit sig ur den direkta våldssituationen. Ansvaret innefattar även barn i misshandelsförhållanden samt homosexuella som drabbas av våld i relationen. Därför är samordningen mycket viktig på kvinnofridsområdet eftersom åtgärder för att bekämpa mäns våld mot kvinnor berör så gott som alla samhällssektorer. Därför bör man följa upp hur enskilda myndigheter lever upp till sitt ansvar gällande kvinnofrid. En allmän utgångspunkt för rättssäkerheten är att vålds- och kvinnofridsbrott ska anmälas. Därför är det allvarligt att så få fall av våldsbrott mot kvinnor anmäls. De höga mörkertalen är ett av de största hindren för att kvinnofridslagstiftningen ska kunna fungera fullt ut. Därför bör regeringen verka för att försöken inom polis och rättsväsende med s.k. snabb lagföring av kvinnofrids brott utreds, bl. a. med avseende på ökad rättssäkerhet. Effektivitet kan inte med självklarhet likställas med snabbhet. Ett initiativ bör också tas till en rättspraxis i kvinnofridsmål, och alla män som dömts för kvinnofridskränkning och frihetsberövats ska bli föremål för brottspreventiva åtgärder inom kriminalvården.
mot · GR02Ju436 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av välplanerade frigivningar inom kriminalvården. För att underlätta återgången till ett liv i frihet efter ett avtjänat fängelsestraff är det viktigt med en helhetssyn och med en sammanhängande rehabiliteringskejda och planering. Det kan handla om möjligheten att få ett jobb eller börja studera. Det kan handla om bostad. En person som en gång förlorat sin bostad har framöver en mycket svårare situation på bostadsmarknaden. Ett samarbete bör utvecklas och förstärkas mellan kriminalvården och andra samhällsorganisationer som ansvarar för sådant som är så viktigt för att en frigivning ska bli möjlig att klara rent praktiskt för den enskilde. För kriminalvårdens del är det också en svårighet att det finns bristande samarbete mellan olika verksamhetsdelar inom en kommun. Det är ofta ingen som har helhetsansvaret för utredning och beslut runt den enskilde. Detta ansvar för den frigivnes möjligheter till ett gott liv också efter avtjänat straff bör tydliggöras. Det kan utöver studier, arbete eller boende vara att man som frigiven får en kontaktperson som kan ge stöd i återanpassningen i samhället. Det kan handla om stöd för att få en plats på arbetsmarknaden. Kriminalvården bör före en frigivning överväga om sådana faktorer säkrar en god återstart i frihet för den tidigare dömde. För att utveckla så goda förutsättningar som möjligt för de frigivna att efter strafftiden kunna etablera sig i samhället, fria från kriminalitet, bör kriminalvården överväga lämpliga handlingslinjer för planering av sina frigivningar och för en utvecklad samverkan med andra.
mot · GR02Ju437 · 2003-10-07 00:00:00 — Skärpta straff för svarttaxiförare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa straffen för svarttaxiförare. I bestämde man sig för att få bukt med svarttaxiverksamheten. Taxi, polisen, krogarna, , kommunens tjänstemän och politiker inledde ett samarbete som ledde till att svarttaxiförarna i princip försvann från . Problemen flyttades dock bara vidare till nästa stad. Det är flera olika aspekter som gör att svarttaxi är oönskad verksamhet otrygghet för kvinnor, undanhållande av skatter, orättvis konkurrens m.m. I har man jobbat drygt på liknande sätt och lyckats få ner antalet svarttaxibilar till en tredjedel. Men för att komma åt det här problemet på djupet så måste det till skärpta straff. räcker det inte med att föraren ertappas en gång. För att det ska klassas som yrkesmässig trafik måste det handla om upprepad brottslighet. I tillämpas ett system med i böter första gången, samma bötesbelopp och indraget körkort . Om svarttaxiförarna återfaller en tredje gång beslagtas bilen. Vilken nivå som ska tillämpas i kan diskuteras men det är helt nödvändigt att straffen höjs kraftigt för svarttaxiförarna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Ju438 · 2003-10-07 00:00:00 — Närhet och trygghet i ett rättssamhälle tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att närpolisverksamheten skall bli den naturliga basen för all polisverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inte skall fatta några beslut om nedläggning av någon tingsrätt innan har beslutanderätten angående indelningen i domstolar. En fungerande rättsstat vilar på att medborgarna känner tilltro till statens möjligheter att garantera trygghet och säkerhet. Att man litar på att de finns när man behöver dem och inte . Polisen har den centrala rollen i det förebyggande arbetet i samhället och måste få förutsättningarna för att göra sitt jobb. En viktig förutsättning är att det finns polis under dygnets alla timmar i varje kommun. Med de satsningar gör öppnas möjligheter för en fjärde polishögskola och 2 000 nya polistjänster. Det är satsningar som kan göra att vi får en fungerande närpolis som möjliggör att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. Möjligheterna för polisen att förebygga och förhindra brott ökar. Närpolisens arbetssätt innebär en samverkan med dem som bor och verkar i området. Det blir en närhet som gör att arbetet riktas mer mot de vardagsbrott som inte hinns med. Medborgarna skulle uppleva en större närhet och trygghet. Detta bör ges regeringen tillkänna. För att hela kedjan ska fungera måste det även finnas en närhet till tingsrätterna. Tragiskt nog har regeringen än en gång kommit till slutsatsen att stänga och slå samman flera tingsrätter. Att den nära tingsrätten kan avgöra mål och ärenden snabbt och rättssäkert och dessutom är lättillgänglig för vittnen och berörda parter väger lätt för regeringen. Men det är av avgörande betydelse för rättstryggheten att närheten och tillgängligheten till hela rättskedjan, även domstolarna, värnas. Så när framtiden nu är hotad för och sammanslagning diskuteras av och tingsrätter så motsätter vi oss det med motiveringen att det får negativa konsekvenser för medborgaren och rättssäkerheten. När större förändringar skall göras av domstolsorganisationen är det viktigt att besluten fattas med en bred politisk förankring. Därför bör varje förändring av domstolsorganisationen föregås av ett riksdagsbeslut. Det är både otillräckligt och oacceptabelt att regeringen endast informerar om pågående och planerade reformer. måste kunna påverka och ha inflytande över reformarbetet. Intill dess att har återtagit rätten att besluta om sådana förändringar skall det inte vara möjligt för regeringen att lägga ned någon tingsrätt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ju439 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av domstol materiellt prövat och utdömt skadestånd ej skall kunna bli föremål för jämkning vid utbetalning av brottsskadeersättning. I 9 § första stycket brottsskadelagen anges att i fråga om jämkning av brottsskadeersättning på grund av medverkan genom vållande på den skadelidandes sida tillämpas 6 kap. 1 § skadeståndslagen. I 9 § andra stycket ges ytterligare en möjlighet att jämka brottsskadeersättningen om det är skäligt med hänsyn till att den skadelidande genom sitt uppträdande i samband med brottet eller på annat liknande sätt uppsåtligen eller av oaktsamhet har ökat skaderisken. I brottmål utdöms vanligen skadestånd i samband med att brottmålet avgöres, vilket ju regelmässigt är i samband med huvudförhandlingen där parter och vittnen höres muntligen. Domstolen har då som regel att pröva frågor om medvållande, nödvärn m.m. och även frågan om jämkning av skadestånd. Den prövningen sker med tillämpning av skadeståndslagen. Den ytterligare möjlighet till jämkning som sedermera kan ske av med stöd av 9 § andra stycket brottsskadelagen sker skriftligen på grundval av befintlig dokumentation och således utan den direkta bild av vad som utspelats som visas vid en huvudförhandling. Det har förekommit att domstol utdömt skadestånd till en skadelidande, där sedermera jämkat av domstolen utdömt skadestånd mycket kraftigt. I ett känt fall har en hovrätt efter materiell prövning utdömt skadestånd med , varav för sveda och värk och för kränkning, medan endast accepterat hälften av ersättningen för sveda och värk, dvs . Det kan inte vara rimligt att en person, som av domstol erhåller ett visst skadestånd, sedan skall få detta omprövat och nedsatt av en administrativ myndighet. Förfarandet med att en administrativ myndighet på detta sätt överprövar en domstols dom inger allvarliga principiella betänkligheter. Lagstiftningen i den här delen bör bli föremål för översyn och ändring.
mot · GR02Ju440 · 2003-10-07 00:00:00 — Spår- och larmutrustning på personer med besöksförbud tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personer som döms till besöksförbud och trotsar detta skall använda larmutrustning. Ett stort antal personer har belagts med besöksförbud. Trots detta är många våldsoffer otrygga. Besöksförbudet trotsas och ofredande, misshandel och hot förekommer regelbundet. Förse de personer som dömts till besöksförbud och som trotsar detta med en fotboja innehållande GPS-utrustning. Förse även den hotade med GPS-sändare och mottagare som ger larm om intrång i skyddszonen förekommer. Förse polisen med möjligheten att få automatiska larm om våldsverkaren kommer för nära offret Liknande utrustning prövas nu på flera håll i världen, bl.a. testas en variant i som prismässigt är mycket billigare än den variant på fotboja som används .