ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr251 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det alltfler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, sådant det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. räcker inte det årliga bidraget. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över.
mot · GR02Kr252 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska spelbolag. Det blir allt vanligare att internationella spelbolag erbjuder spel i . Ofta erbjuder man spel på tävlingar som går på svenska travbanor. Eftersom de utländska spelbolagen inte har samma beskattning och dessutom inte betalar några avgifter till travbanorna för prispengar etc. kan de utländska spelbolagen erbjuda betydligt bättre odds till spelarna än exempelvis ATG eller . Den snabbt ökande omfattningen av svenska medborgares spel i utländska spelbolag innebär stora förluster både för staten och svenskt föreningsliv som till stor del baserar sin ekonomi på lotteri- och spelinkomster. Det är därför angeläget att agerar kraftfullt internationellt för att hindra osund konkurrens från utländska spelbolag.
mot · GR02Kr256 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till . tillvaratar och synliggör nordisk akvarellkonst. Akvarelltekniken är den mest sprida och mest lättillgängliga av alla målartekniker. Den har utvecklats genom nya materialkombinationer och papperskvaliteter och ett intressant och gränsöverskridande arbete pågår i hela som innebär nya uttrycksmöjligheter. är det första i sitt slag i . Här samlas nordisk akvarellkonst, konsten dokumenteras, ställs ut och levandegörs. Verk från andra nordiska museer lånas in så att en samlad bild av nordisk akvarellkonst kan visas. Museet är också ett kunskaps- och aktivitetsmuseum för vattenfärgstekniker. bidrar också till att stärka kulturintresset, lockar till sig kulturturism med besökare från hela och övriga och kompletterar den konstnärliga utbildningen i . Museet arbetar med ett projekt för att utvecklas till en nordisk mötesplats i syfte att stärka den nordiska akvarellkonsten och forskningen kring denna. Projektet skall också bidra till nätverksbyggande och marknadsföring av den nordiska akvarellkonsten. Då en sådan verksamhet skulle vara värdefull för utvecklingen av det nordiska kulturella samarbetet och för samarbetet på konstens område bör regeringen vid behandlingen av budgeten för det nordiska samarbetet beakta behovet av stöd till .
mot · GR02Kr257 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i ett nationellt uppdrag. Textil har haft och har fortfarande stor betydelse för . Många textilindustrier har försvunnit men textilarvet lever vidare i design och utveckling genom till exempel Textilhögskolan i . Textilens historia lever också kvar genom i . Där skildras textiltillverkningens utveckling sett i såväl teknikhistoriskt, produkthistoriskt som mänskligt perspektiv. Museet är ett upplevelse- och resurscentrum för barn och vuxna. Museet är ett unikt museum med en maskinpark som delvis är i drift. Inom museet finns också värdefulla samlingar och arkiv och mycket kunskap om textilindustrins historia. Bland annat har 10-gruppen donerat sitt arkiv till museet. 10-gruppen består av svenska formgivare som skapar och säljer en unik design, ett varumärke som står för formstarka och kraftfulla mönster på tyger och ting för en designintresserad publik. 10-gruppens arkiv består av material som gruppen samlat under sina som verksamma. I arkivet finns alla de 700 tyger och sammanlagt 57 kollektioner som 10-gruppen producerat, tillsammans med tapeter, skisser, produkter, fotografier och pressklipp. Allting finns fotograferat och tillgängligt i digital form. Syftet med arkivet är att bevara den unika samling som 10-gruppens produktion utgör. Framför allt ska forskare, formgivare och studenter ha tillgång till samlingen, både nu och . drivs museet lokalt. Ett första steg har tagits för att göra museet till ett regionalt uppdrag inom . Museets samlingar och samlade kunskap kring textilhistoria och det industriella kulturarvet är dock av intresse för hela landet. bistår museet med expertkunnande och har vissa uppdrag som är nationella. Detta motiverar att bör ges ett nationellt uppdrag.
mot · GR02Kr258 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i ägardirektiven för skriva in vikten av att vårda och värna rundradions historia för kommande generationer. Rundradiostationen i Bondebacka i togs i bruk 1927, då anropet StockholmMotala användes för att inleda varje programsändning. Motalastationen var vår första rikssändare och en av de kraftigaste i . 1977 öppnades ett rundradiomuseum i den ursprungliga sändarstationsbyggnaden. Museet ägs av det helstatliga bolaget . Museet upprustades och fick vid återinvigningen namnet . kommun och har delat på driftskostnaderna för museiverksamheten, vardera. kommun har därutöver investerat i renovering, klart , av de två masterna. har svarat för drift och underhåll av byggnaden. aviserade att de inte har möjlighet att vara med och finansiera den fortsatta verksamheten vid Rundradiomuseet. Museet är inte bara en angelägenhet för kommun utan det är en nationell angelägenhet, varför någon form av statligt stöd krävs för att Rundradiomuseet skall kunna fortleva. Vid förra årets behandling avslog utskottet min motion bl.a. med hänvisning till att det inte fanns någon uppgift om eller uppskattningar av vilka investeringsbidrag eller årliga driftsbidrag som skulle krävas om motionens förslag skulle genomföras. Jag hade dock i min motion redovisat att kommun och betalat vardera till driftskostnaderna. Den årliga kostnaden skulle alltså vara . Vidare hänvisade utskottet till de principiella ställningstaganden som gjort alltsedan år 1987 vilka bl.a. innebär att det i princip inte bör inrättas fler centrala museer, vidare att det bör ankomma på initiativtagarna att ansvara för att investeringar och drift kan finansieras i den mån initiativ tas till inrättande av nya museer. Eftersom rundradiomuseet öppnades , och det har varit i AB:s ägo, tidigare som då svarade för radio- och TV-sändningar i , så fanns rundradiomuseet innan gjorde sitt principiella uttalande . Någon måste påta sig ansvaret att för kommande generationer vårda och värna rundradions historia, därav mitt förslag att skriva in detta i ägardirektiven för .
mot · GR02Kr259 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att Flygvapenmuseum i får en framtida permanent lösning. Flygvapenmuseum är ett unikt museum. Det är det enda statliga flygmuseet i vårt land och är en del av myndigheten (). Museets uppgifter är att visa det militära flygets utveckling i . Flygvapenmuseet är en riksangelägenhet, vars gräns för samlingsområdet endast sätts genom de operationer där svenska flygstridskrafter har verkat. Det innebär också ett ansvar för flygvapnets internationella insatser de som varit och de som kan komma bli aktuella . Museet har också, genom ett myndighetsdirektiv, ansvar för det totala luftförsvarets historia. Det vill säga det aktiva luftvärnet samt det passiva befolkningsskyddets utveckling. Den mest efterfrågade föremålskategorin vid Flygvapenmuseet är flygplan och helikoptrar. De kräver stort utrymme oavsett om de står i en utställning eller om de förvaras i magasin (hangar). I magasin står flera unika flygplan som väntar på att visas upp för allmänheten. Utanför museibyggnaden står ett antal flygplan, som på grund av sin storlek inte kan förvaras vare sig i hangar eller i utställning. Några av dem är unika. Det faktum att de står utomhus gör att de sakta korroderar. Ett levande museum byggs upp av dess besökare genom att de ständigt vill återvända till de aktiva utställningar som erbjuds. Ett utbyggt Flygvapenmuseum kan erbjuda upplevelser som görs möjliga med modern teknik integrerad med äldre föremål. Besökaren kan med hands on i flera bemärkelser känna på flygets utveckling och möjligheter. Flygmuseet kommer att i än högre grad kunna visa de unika samlingarna på ett mer pedagogiskt sätt både för allmänheten och för skolelever. Intressant är också möjligheterna till forskning och annan samverkan med . Det är viktigt att Flygvapenmuseum i får en framtida permanent lösning och att staten tar sin del av ansvaret att åstadkomma detta. Genom att försäkra Flygvapenmuseum , som är en riksangelägenhet, ett anslag som täcker ökade hyres- och driftskostnader samt möjliggöra ytterligare anställningar kan idén förverkligas.
mot · GR02Kr260 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning för att klargöra möjligheten att göra Stiftelsen i till ett nationellt ansvarsmuseum. är det enda landet i (utom ) som inte har ett centralt skogshistoriskt museum med det övergripande ansvaret för dokumentation av utvecklingen i skogsnäringen. Med tanke på den enorma betydelse som skogsbruket har och har haft för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. Stiftelsen i , ett regionalt museum, har i praktiken burit detta ansvar på ett utmärkt sätt, men med bristande resurser. strävar därför efter att också formellt bli uppgraderat till ett museum med ansvaret för skogens och skogsbrukets historia. För detta dokumentationsarbete behövs mer resurser än vad de ansträngda kommun- och landstingsbudgarna tillåter. Stiftelsen har kommun () och () som huvudmän. i har goda förutsättningar för att fungera som rikstäckande museum för skogsbruket: har två basutställningar: Huggarepoken, invigd 1984 och dekorerad till årets museum i , och Maskinepoken, invigd 1994 och kompletterad 2000. Den tredje basutställningen är under planläggning. Maskinepok är enda museum för skogsbrukets mekaniseringshistoria och skogsmaskiner. har som enda museum i landet kapacitet och utrustning att utföra dendrokronologiska dateringar (åldersbestämningar av träföremål, byggnader m.m. med hjälp av årsringar). bedriver avancerad dendroklimatologisk forskning på internationell nivå (bl.a den enda svenska deltagaren i ett klimatologiskt EU-projekt angående isotopvariationerna i årsringarna med 13 andra partner i ). har som enda inlandsmuseum i adekvat utbildad personal. har varit en föregångare i landet inom utbildning av det praktiska skogsbruket och skogsmaskinsförare om fornlämningar och kulturminnen i skogen. ligger mitt i skogslandet men ändå från med högsta skogliga utbildning (SLU), Skogsbibliotek och () samt forskningsmiljöerna inom arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. har ett brett, fungerande nätverk till skogsnäringen, skogforskningen, de kulturhistoriska museerna inom regionen i och i och inte minst till de nordiska skogsmuseerna. har kartlagt alla svenska skogsmuseer (ca 35) och bildat ett nätverk med dessa. Av ovanstående skäl bör regeringen se över möjligheten att göra i till ett nationellt ansvarsmuseum för skogsbruket.
mot · GR02Kr262 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera de regionala kulturinstitutionerna. Många regionala kulturinstitutioner bidrar på ett mycket aktivt sätt till en fungerande regionalpolitik, de är på ett konkret sätt medspelare för den regionala besöksnäringen. Kulturvärdena de olika institutionerna står för blir tillsammans med de turistiska värdena en stark magnet för att besöka en ort. Folkmusikens hus i är en sådan ny regional institution. Ett centrum för folkmusiken i och undan för undan förmodligen för en större del av landet, men också en nära medspelare till den regionala besöksnäringen i Siljansområdet inte minst samt samarbetspartner för näringslivet genom försäljning av present-, konst- och hantverksprodukter. Ett lyckosamt projekt, även inkomstmässigt, hos Folkmusikens hus utgörs av FIOL, ett datoriserat katalogsystem för folkmusik och dans. Gemensamt för många regionala kulturinstitutioner och i synnerhet för nya institutioner är att de lever ett mycket osäkert ekonomiskt liv. De hoppar och trollar mellan olika offentliga bidragsgivare som kommuner och landsting, EU-bidrag, någon privat donation, lite företagssponsring och en del egna intäkter. Andra länder har i högre grad förstått det kultur- och regionalpolitiska värdet av att bygga upp kulturinstitutioner även utanför storstäderna genom att fördela fasta statliga bidrag inom de stora kulturområdena även till de regionala institutionerna. Även i borde staten se över möjligheten att i högre grad prioritera de regionala kulturinstitutionerna genom fasta anslag.
mot · GR02Kr263 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att möjliggöra ett ökat och utvecklat samarbete för högkvalitativ och professionell levande symfonisk musik i hela landet. Den av tidigare beslutade orkesterutredningen är efterlängtad men dessvärre har utredningens arbete ännu inte påbörjats. Enligt uppgift är direktiven under beredning. tornar sig bekymren för många av landets sinfoniettor och symfoniorkestrar. Kostnadsutvecklingen i kombination med minskande anslag och bidrag medför att man tvingats till nedskärningar. Ovanför finns endast två symfoniorkestrar. Det är en markant koncentration till storstäderna och kustområdena. Problemet förstärks av att många orkestrar är för stora och många är för små . För att kunna erbjuda levande symfonisk musik i hela landet måste en förstärkning göras i inlandet och norrut. För exempelvis Dalasinfoniettans del skulle en utveckling till 3435 musiker säkerställa överlevnad och utveckling. Orkesterns djup, bredd och flexibilitet skulle öka. Samarbetsproduktioner med andra orkestrar såväl inom som över länsgränserna skulle utvecklas. I avvaktan på mera genomgripande analyser och förslag från den förväntade orkesterutredningen bör regeringen beakta den nuvarande fördelningen av det statliga anslaget i syfte att tillförsäkra landets befolkning även utanför storstads- och kustområdena tillgång till levande symfonisk musik.
mot · GR02Kr265 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn och ändring av beslutsordningen för disposition av museiföremål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny beslutsordning rörande disposition av det nationella kulturarvet. När museer ute i landet gör framställningar till centrala museer om att få låna föremål, har det visat sig att den centrala institutionen själv har att besluta och att detta beslut inte kan överklagas. Som exempel kan nämnas framställan från Slotts- och Domkyrkomuseet i till om att få låna delar av det östgötska kulturarvet, bl.a. den s.k. Linköpingsskatten. Ett annat exempel är framställningar om lån av det s.k. Motalaspännet i samband med i . När framställningarna avslagits saknas möjlighet till överklagande. Detta förhållande har bekräftats av regeringen i svar till i . Denna beslutsordning riskerar att leda till onödiga motsättningar mellan centrala och regionala intressen. Det är därför mycket önskvärt att en beslutsordning skapas som möjliggör en lämplighets- och intresseavvägning av en från parterna fristående instans. En översyn av beslutsordningen i frågor rörande disposition av det nationella kulturarvet i syfte att skapa en ny och mer ändamålsenlig sådan behöver således ske.
mot · GR02Kr266 · 2003-10-07 00:00:00 — Regionalisering av en av kanaler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionalisering av en av SVT:s två kanaler. är landets viktigaste informationsspridare och påverkar det politiska beslutsfattandet mer än några annan medier. SVT styrs från med ett huvudstadsperspektiv som tyvärr ger en snedvriden bild av . är så mycket mer än och . Det är en fara för demokratin när många människor runt om i landet är uppretade över den Stockholmsfixering som SVT sägs stå för. Den lokala Stockholmsdebatten i får utrymme som om det vore av riksintresse, medan , och övriga landet i princip aldrig uppmärksammas förutom i de korta regionala sändningarna. görs till en angelägenhet för hela landet medan Lunds 1 000-årsjubileum knappast fick någon uppmärksamhet alls. Även i de program som spelas in utanför är dialekter sällsynta. Det pågår en positiv regionaliseringsprocess i , även om den går alldeles för långsamt. Ett viktigt steg i denna regionalisering kan vara att göra statstelevisionens ena kanal regional. Låt utgångspunkten vara regionala sändningar och undantaget gemensamma nationella sändningar i en av SVT:s två kanaler. På det sättet kan vi få public service för hela .
mot · GR02Kr267 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att en konsekvensanalys görs av nuvarande lagstiftning där ersättningsfrågan till markägare ingår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning. Kulturminneslagen ger ett mycket starkt skydd för fornlämningar. Till en fornlämning hör ett så stort område som krävs för att bevara lämningen. Även arealomfattande röjningsrösen utgör fasta fornlämningar, enligt tolkningen av kulturminneslagen. Nya och värdefulla inventeringar har lett till en kraftig ökning av antalet dokumenterade fornlämningar i skogslandskapet. Det gäller fornåkrar, hackerörsområden, röjningsrösen m.m. Som exempel kan nämnas en studie av förekomsten av s.k. hackerör i . Hackerörsområden utgör där av den produktiva skogsmarken. På by- och fastighetsnivå kan det ibland handla om mycket högre andelar. En konsekvensanalys av lagstiftningens effekter för skogsbruket bör göras. Någon rätt till ersättning till markägaren för försvårat brukande finns inte kopplat till kulturminneslagen. Till lagen bör fogas en ersättningsregel för de fall där pågående markanvändning avsevärt försvåras. Utbildningen kring fornlämningarna pågår delvis men behöver intensifieras, både inom skogsvårdsstyrelser och inom länsstyrelser som är de myndigheter som är delaktiga i det praktiska arbetet med att bevara de kulturhistoriska lämningarna. Utbildning bör också erbjudas skogsägare och företag som erbjuder skogsbrukstjänster.
mot · GR02Kr268 · 2003-10-07 00:00:00 — Avskaffande av undantag från lagen om offentlig upphandling beslutar att regeringen skall ompröva undantaget från lagen om offentlig upphandling i lagen (1988:950) om kulturminnen, m.m., varvid svensk lagstiftning ej längre kommer i konflikt med EG-rättens upphandlingsdirektiv, i enlighet med vad som anförs i motionen. Kostnaderna för de arkeologiska undersökningarna i har sedan lagändringen trädde i kraft ökat markant. Detta trots att i samband med undantaget från lagen om offentlig upphandling, , i kulturminneslagen, KML, drog upp ramarna för att med stöd av föreskrifter utforma ett regelverk som medgav ett upphandlingsliknande förfarande. revisorers omfattande genomgång av uppdragsarkeologin visar att detta förfarande varit uddlöst och att endast ett fåtal uppdrag har handlats upp i konkurrens. Istället har kartelliknande samverkan i främst stora projekt blivit vanligare och uppmuntrats av flera länsstyrelser. Det finns inget som visar att denna kostnadsökning gett motsvarande tillbaka i form av bättre och effektivare undersökningar eller en uppdragsarkeologi som ökar allmänhetens möjlighet att följa den arkeologiska verksamhetens alla led, från fältarbete till rapport och utställning. För att effektivisera och öka kontrollen av svensk uppdragsarkeologi krävs enhetliga regler och tidsenliga upphandlingssystem som ger bästa möjliga vetenskapliga utbyte av verksamheten. Inom ramen för KML kan , trots gällande undantag från , flera typer av undersökningar och utredningar upphandlas enligt . Undantaget gäller enbart för utredningar, förundersökningar och särskilda undersökningar som beslutas enligt KLM. Däremot kan frivilliga utredningar, motsvarande 11 § KML, upphandlas enligt . Detsamma gäller antikvarisk kontroll och kyrkliga ärenden som inte är undantagna i KML. När fornlämningar som inte var kända, exempelvis när de framkommer under pågående anläggningsarbeten eller i samband med arkeologiska undersökningar och omfattas av 14 § KML, skall dessa upphandlas av (staten) enligt . I samband med remissförfarande för revisorers rapport på uppdrag har flera myndigheter och verk, bl.a. , pekat på att undantaget av från KML strider mot EG-rätten. Därigenom finns en uppenbar risk att tillämpningen av KML sker i strid med EG-rättens upphandlingsdirektiv.
mot · GR02Kr269 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. En enhällig, av regeringen tillsatt utredning föreslog att underhåll och bevarande av det kyrkliga kulturarvet vid skiljandet mellan stat och kyrka skulle bekostas med statliga medel. Så hanteras frågan vad gäller övriga gemensamma kulturarv. Utredningen påpekade att det fanns ackumulerade behov och att dess förslag till årligt stöd om var i underkant. I stället för att gå in med de medel som utredningen föreslog som ett minimum byggde regeringen upp stödet till motsvarande nivå med en försening . Detta har lett till en än större eftersatthet av vården om och till förstörelse av våra kulturvärden. Regeringen bör därför starta ett samarbete med i syfte att arbeta för bevarandet av vårt kyrkliga kulturarv.