mot · GR02Sf396 · 2003-10-07 00:00:00 — Asylsökande känner att de inte kan påverka något utan lever . För att minska rädslan och ovissheten bör de asylsökande ha en handläggare som förmedlar all information och eventuella beslut som rör dem. Utökad handläggningstid är nödvändig från rättssäkerhetssynpunkt. Det innebär också att handläggarna på får en verklig möjlighet att utföra en bra utredning där alla olika aspekter vägs in. yrkar på en bortre tidsgräns för beslut om asyl från ansökningsdagen. Detta bör ges regeringen till känna. 6.6 Barn i asylprocessen Den gemensamma grundsynen och självklara utgångspunkten vid arbete med asylsökande barn skall vara FN:s konvention om barns rättigheter. Konventionen ger en universell definition av vilka rättigheter som borde gälla för barn över hela världen. Barns rättigheter skall gälla i alla samhällen oavsett kultur, religion eller andra särdrag. När myndigheter utreder en familjs situation är det viktigt att barnen tillfrågas och att de känner sig delaktiga i de beslut som rör deras framtid. Samtliga familjemedlemmar skall fortlöpande hållas informerade om vad som händer i beslutsprocessen, vilket minskar oron och känslan av att besluten fattats utan deras medverkan. Synen på asylsökande barn har länge varit att de är objekt. Utgångspunkten måste alltid vara att barn är enskilda individer med rättigheter. Vi måste förändra attityder och värderingar så att barnperspektivet genomsyrar samhället, på alla nivåer. De myndigheter som arbetar med dessa barn måste vidareutbildas i barnperspektivet, så att allt arbete utgår från det enskilda barnets bästa. När myndigheterna utreder en familjs situation skall även barnen tillfrågas. Även om man arbetat en del med att förbättra barns delaktighet i asylutredningarna har inte tillräckliga åtgärder vidtagits. marginaliseras barnen i asylutredningarna. Barnperspektivet måste få ett tydligare fokus. Detta bör ges regeringen till känna. Asylsökande barn har en mycket utsatt situation, i synnerhet barn som är ensamma på flykt. Ett flertal barn har också försvunnit från flyktingförläggningarna, något som vi ser mycket allvarligt på. Många av dem reser vidare till andra länder, men en del av dem far illa på olika sätt. Det är viktigt att försvinnandet av dessa barn tas på allvar och deras förfarande undersöks. Översynen på förläggningarna måste också bli bättre. kom mer än 550 ensamma barn till för att söka asyl. Många av de ensamkommande barnen bär på traumatiska upplevelser och behöver i många fall akut psykiatrisk hjälp. Mottagandet av de ensamma barnen är trots ett flertal insatser fortfarande inte tillfredsställande och handläggningstiden är för lång. Det händer att ensamkommande barn behandlas på samma sätt som vuxna asylsökande, trots att de har andra behov. En god man skall ta ansvar för barnet; denne måste ha ett nära och långvarigt engagemang. är det brist på kontaktfamiljer till ensamma flyktingbarn. För att barnets fortsatta utveckling skall tryggas behöver en kontaktfamilj, alternativt ett familjehem, kopplas in i utredningen i ett tidigt stadium. Vad som ovan anförts om ensamkommande barn bör ges regeringen till känna. 7 Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring Invandring är i grunden en stor tillgång för ett land, givet att goda förutsättningar finns för att ta tillvara människors möjlighet till utveckling och ökat välstånd. Vi vill förbättra förutsättningarna så att människor utanför gränser ska kunna komma hit och arbeta. Vi kommer inte att klara av att på egen hand lösa de problem som riskerar att uppstå p g a den demografiska struktur som råder. Det är nödvändigt att vi tillvaratar de resurser som finns hos människor i, och utanför, gränser. Därför är det nödvändigt att vi underlättar för människor med utländsk bakgrund att få arbetstillstånd i . verkar för att bör undersöka hur vi öppnar för vidgad arbetskraftsinvandring, både för att bedriva verksamhet som anställd och som egenföretagare. Enligt en undersökning som har gjort är av svenska folket för arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandrarna bidrog till att stärka såväl inkomstutvecklingen i landet som den kulturella mångfalden och dynamiken. Om vi tar en titt längre tillbaks i historien kan vi se vilken betydelse invandrarnas arbetstillgång har bidragit med i samhällsutvecklingen. utvandrade inte mindre än 1 300 000 människor från till , och för att förbättra sina möjligheter till en dräglig framtid. Denna utvandring var välgörande för den sociala och ekonomiska utvecklingen såväl i som i immigrationsländerna. avlastades från överbefolkning, undersysselsättning och misär och fick viktiga bidrag till sin ekonomiska utveckling. Många emigranter skickade hem pengar till anhöriga i hemlandet. 200 000 emigranter återvände, många med friskt kapital, nya idéer och kunskaper och kontakter som vitaliserade det svenska ekonomiska och sociala livet. I immigrantländerna möjliggjorde invandringen en snabb ekonomisk tillväxt och social dynamik. Svenskarna byggde och odlade upp prärier. är det ingen som klandrar utvandrarna. Tvärtom beundrar vi deras företagsamhet och obändiga vilja att skapa sig en bättre framtid. Vilken är egentligen skillnaden ? Varför ser vi inte vår tids arbetskraftsinvandrare med samma ögon? De kommer till ett nytt land med idéer, företagsamhet och energi. Borde inte vi i välkomna dessa människor i stället för att se dem som ett hot? Dagens och morgondagens behöver en ökad invandring av människor som vill arbeta och driva företag i vårt land. tjänar inte ensamt på arbetskraftsinvandringen, utan den för med sig fördelar också för ursprungslandet av samma skäl som den svenska emigrationen var gynnsam för . Vi måste tillvarata människors kunskaper och färdigheter. Olikheter ska ses som en tillgång och alla människor måste få uppmuntran att utveckla sina unika egenskaper i strävan efter självförverkligande. Föreställningen att invandring innebär kostnader för samhället är konstruerad och de kostnader som finns är ett resultat av en undermålig integrationspolitik. En invandringspolitik och framåt som byggde på ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och som dessutom hindrade människor att arbeta i väntan på uppehållstillstånd gjorde att flertalet förlorade kompetens och passiviserades. Så är fallet fortfarande . Det är oerhört svårt för människor som inte är från eller annat land som är medlem i EU/EES, att få arbetstillstånd i . Detta är ett stort problem som vi vill ändra på. Det är hög tid för förändring bör tillåta arbetskraftsinvandring i ökad grad för att klara framtidens behov av arbetskraft. finns det många som flyttar till för att arbeta, beviljades fler uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl än permanenta uppehållstillstånd till flyktingar. De flesta tillstånden för arbetskraftsinvandrare är dock tillfälliga. Vad som ovan anförts om att bör öka möjligheterna till arbetskraftsinvandring bör ges regeringen till känna. 7.1.1 Lokala krafter för arbetskraftsinvandring I finns ett flertal regioner som särskilt har behov av arbetskraft. På flera håll i drivs arbetskraftsinvandring som en lokal fråga. Flera kommuner har ansökt om att bli försöksområden för arbetskraftsinvandring. I bl.a. , och har sådana initiativ tagits. Samtliga ansökningar och önskemål om ett mer tillåtande regelverk för arbetskraftsinvandring har avslagits. Vi kan inte förstå hur regeringen kan säga nej till arbetskraft, särskilt inte till de regioner där behovet är som störst. För att hela ska ha möjlighet att leva måste vi tillåta värdefulla injektioner av människor som vill och kan arbeta. Nedan presenteras ytterligare förslag som kan bidra till att fler människor tillåts arbeta i . 7.2 Arbetstillstånd för vilka? Vi anser att människor som har ett arbetserbjudande i ska kunna erhålla ett arbetstillstånd omgående efter ansökningsförfarandet. Människor som inte har något arbetserbjudande skall också få komma hit och söka arbete. Liksom de personer som kommer från länder inom EU/EES så ska människor från länder utanför dessa också tillåtas resa in (med eller utan visum enligt gällande bestämmelser för respektive hemland) och vistas i för att söka arbete. Likaså bör asylsökande personer ha möjlighet att arbeta och få arbetstillstånd här. 7.2.1 Tillståndet ska sökas i måste en person åka hem till sitt hemland och söka arbetstillstånd i om denne fått ett arbete i under sin vistelse i . Vi vill underlätta arbetsmöjligheterna i för människor från andra länder. Arbetstillstånd skall ges snabbare och enklare . Man bör kunna ansöka om arbetstillstånd direkt i . Detta bör ges regeringen till känna. För att underlätta människors möjlighet att flytta från sitt hemland och arbeta i anser vi också att en person som har ett arbetserbjudande från en arbetsgivare i bör kunna få ett arbetstillstånd omgående. Tillståndet bör vara kopplat till individen och inte vara beroende av en specifik arbetsgivare, region, bransch eller dylikt. En person som har ett bindande arbetserbjudande/anställningskontrakt med en arbetsgivare i ska omgående efter ansökningsförfarande oberoende av vilket land som personen ifråga är medborgare i kunna erhålla ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd i en administrativ handling. Tillståndet bör ges om anställningen är fast eller har en varaktighet om . Om anställningen är men inte skall arbets- och uppehållstillstånd ges för anställningstiden. Möjlighet till förlängning skall finnas i dessa fall. Detta bör ges regeringen till känna. 7.2.3 Hur länge får man stanna efter att anställningen har gått ut? Arbetstillståndet bör självklart gälla så länge som personen i fråga har fått en anställning. När anställningen går ut skall personen ha på sig att få en ny anställning, det är lika som en EU-/EES-medborgare har för att söka arbete i . När en person arbetat i bör denne kunna prövas för ett permanent uppehållstillstånd. Vi anser att en person som arbetat i så länge bör ses som en tillgång och inte som någon som bör förpassas ur landet. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning om reglerna kring hur länge personer från länder utanför EU/EES ska få på sig att söka arbetstillstånd i . Detta bör ges regeringen till känna. När det gäller medföljande (make/maka/sambo) till någon som fått arbetstillstånd i bör denne automatiskt få rätt till arbetstillstånd. 7.3 Utökade arbetsmöjligheter för asylsökande Som ovan nämnts anser vi att man ska kunna ansöka om arbetstillstånd i , detta gäller såväl människor som kommer hit av arbetsmarknadsskäl som asylsökande. I medier har vi kunnat läsa ett flertal artiklar om personer som fått arbete i i väntan på sitt asylbesked och som sedan tvingas sluta när de fått avslag på sin asylansökan. Då har de redan hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och skapat sig ett fungerande liv, som de i nästa stund tvingas lämna. Hedemorabon från är en av dessa. Han arbetade som läkare på . Beslutet som tvingar att lämna är olyckligt både för honom som person, hans fru och inte minst för som nation. Det finns ett uppenbart behov av arbetskraft i . Vi måste underlätta regelverket så att vi kan tillvarata all den arbetsvilja, kompetens och kunskap som våra nya svenskar besitter. Ett sätt att underlätta för asylsökandes väg till arbete är genom att ge dem samma rätt att enligt samma regler som arbetskraftsinvandrare söka arbetstillstånd och uppehållstillstånd om de, på ett besked om asyl, erhåller ett arbete. Genom att den asylsökande tidigt sätts in i de sysselsättningsåtgärder vi beskrivit i stycke 6.1, så ökar också möjligheten till arbete. Det är även möjligt att den asylsökande lyckas få ett arbete på egen hand, något som naturligtvis ska uppmuntras. Då skall personen kunna få ansöka om arbetstillstånd. Det bör alltså finnas två vägar att få stanna i . Det ena är att man söker uppehållstillstånd av asylskäl eller av humanitära skäl, det andra är att man söker arbetstillstånd. Det är viktigt att poängtera att även om man söker stanna med hänvisning till ett arbetstillstånd så ska inte asylansökan överges. Vi vill poängtera att alla som har asylskäl naturligtvis skall få stanna i : Vårt förslag om att få söka uppehållstillstånd på arbetsskäl försvagar inte på något vis människors rätt att stanna på grund av asylskäl, eller av humanitära skäl. De som söker asyl och är i behov av hjälp och vård av olika slag skall naturligtvis får detta. Vi föreslår att asylansökan ligger vilande som en person arbetar, men asylansökan ska kunna återaktiveras om personen exempelvis förlorar sitt arbete. Då fortsätter handläggningen vid den punkt där den avbröts när personen gick över i arbetskraftsinvandringsspåret. Detta för att inte någon skall tveka att söka arbete som asylsökande i . Genom möjligheten att skifta spår skapas starka drivkrafter för invandraren att fokusera på sin framtid istället för att oroa sig för en svårpåverkad asylprocess. Det skapar bättre långsiktiga förutsättningar till integration. All erfarenhet visar att en tidig kontakt med arbetsmarknaden är den viktigaste vägen till integration i samhället. Vad som ovan anförts om ett enklare och mer effektivt regelverk för asylsökandes arbetsmöjligheter bör ges regeringen till känna. Vi anser även att man bör kunna ansöka om tillstånd för anhöriginvandring i , och inte som på en svensk ambassad i hemlandet eller i det land där den anhöriga bor permanent. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Integration genom arbete Integrationspolitikens övergripande syfte är att invandrare ska inlemmas i samhället på samma villkor som den övriga befolkningen. Det innebär bland annat lika tillgång till sociala förmåner, rätt till utövande av kultur och religion och lika tillgång till arbetsmarknaden. Integrationsprocesserna påverkas av de möjligheter och de barriärer som det omgivande samhället tillhandahåller. hade invandrarna en god arbetsmarknadssituation i . visar ett flertal forskningsrapporter på en kraftig försämring av arbetsmarknaden för utrikes födda. Sysselsättningsgraden för invandrare fortsatte att sjunka till och med slutet av då hade efterkrigstidens mest intensiva högkonjunktur. har arbetsläget varit fortsatt dåligt för invandrare, dock med några undantag. Vid jämförelser mellan utrikes och inrikes födda personer med samma utbildning, ålder och civilstånd framträder ett stort avstånd mellan inrikes och utrikes födda. Detta innebär att utbildning, ålder och civilstånd inte ökar chanserna på arbetsmarknaden lika mycket för utrikes födda som för infödda (). Invandrare har lägre grad av sysselsättning än infödda. Detta gäller oavsett bosättningstid i och födelseregion. Även för de invandrare som bott i är det svårt att komma in på arbetsmarknaden. Efter att ha bott i är chansen att vara sysselsatt fortfarande lägre. Gapet i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda ligger på . Arbetslösheten är högst för de invandrare som varit i . Vad beror det på att invandrare har svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden? Flera faktorer brukar anges, exempelvis att invandrare ofta saknar utbildning eller har brister i svenskkunskaper. Detta stämmer inte. Det finns få empiriska studier som belyser svenskkunskaperna i relation till arbete. Av de undersökningar som finns (2002, Arai m.fl. 2000b, Rooths 2001b) kan man utläsa att kunskaper i svenska språket har betydelse på svensk arbetsmarknad, men också att mycket goda kunskaper i svenska inte är tillräckligt för att personer med utländsk bakgrund ska ha samma chanser som dem som är födda i . När det gäller studier som undersökt utbildningsgrad i förhållande till arbete visar dessa att låg utbildning inte kan vara en förklaring till den låga sysselsättningen bland dem som är födda utanför . Att invandrare skulle söka arbete i mindre omfattning än personer som är födda i finns det inte heller något empiriskt stöd för. Det är viktigt att poängtera att majoriteten av de invandrare som bor i faktiskt arbetar, något som inte får glömmas bort eller nonchaleras. 8.1 Vad beror problemen på och vad kan vi göra åt dem? Vi menar att förklaringarna till svårigheterna för invandrare att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden bland annat står att finna i tre huvudfaktorer: passivisering och brist på motivation till följd av ett negativt bidragsberoende, diskriminering och ett dåligt företagsklimat. Istället för att möjliggöra nyanlända flyktingars etablerande på arbetsmarknaden skapar dagens system ett bidragsberoende. av de ersättningar som staten ger till kommunerna går till socialbidrag eller liknande. Dagens system resulterar i att bidrag tvingas ersätta lön. Detta problem har även uppmärksammats i integrationsforskningen. I lönar det sig inte alltid att gå från bidragsberoende till arbete. Skatter och olika typer av behovsprövande bidrag i kombination skapar ofta svaga ekonomiska incitament för förvärvsarbete, och ibland blir kalkylen till och med negativ. Fördelningspolitiken ger upphov till s.k. välfärdsfällor och tröskeleffekter som riskerar att minska individens motivation att bli självförsörjande genom arbete. Fyra av tio utrikes födda män är fortfarande efter fem till i utan arbete. Av de flyktingar som mottogs 1997 stod två tredjedelar utan egen försörjning introduktion. Vanmakt, klyftor och social problematik ersätter de möjligheter som borde följa utbildning och kompetens. Snarare än att nyanlända etablerar sig i svenskt arbetsliv, integreras och bidrar till samhällets ekonomi så skapar dagens system ett bidragsberoende och ett utanförskap som förstärker segregationen. blev ansvarig för flyktingmottagandet och i samma veva etablerades socialbidraget som försörjningskälla för nyanlända invandrare. Vi anser att detta system är en orsak till varför en stor del av invandrarna är dåligt etablerade på arbetsmarknaden. Istället för att slussa in asylsökande och flyktingar i en negativ spiral av bidragsberoende bör de uppmuntras till sysselsättning. Genom att få ut invandrare i arbetslivet genom praktikplatser eller andra former kan flera nyttigheter genereras. Bland annat får invandrarna kontakter med svenskar i större utsträckning än annars. Detta genererar i ett utökat socialt kontaktnät, band kan knytas mellan svenskar och invandrare, vilket bidrar till en lyckosam integration och förståelse för varandras särart. Och, som vi påpekat tidigare, människor får en ökad känsla av självförtroende och möjlighet att själva påverka sitt liv om de själv har makt över sin vardag. Att ha ett arbete att gå till är ett led i detta. Låt oss se invandrarna som de resurser de är och öka deras möjlighet till självbestämmande. Vi föreslår att migrationsfrågorna förs över från socialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Perspektivet måste vara att invandrarna är en gåva från försynen till vårt arbetskraftshungrande samhälle. Om vi överför migrationsfrågorna till arbetsmarknadsutskottet ger vi en tydlig signal att vi ser invandrarna som en värdefull resurs och inte som en belastning. Vad som ovan anförts om att förflytta migrationspolitiken från socialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet bör ges regeringen till känna. Att invandrare inte är etablerade på arbetsmarknaden i samma utsträckning som personer med svensk bakgrund tyder på att personer med invandrarbakgrund diskrimineras i någon mening. Vi anser att personal ska rekryteras med meriter och kompetens som grund. Diskriminering vid rekryteringar måste åtgärdas, inte minst krävs en omfattande attityd- och opinionsförändring. Enligt svensk lag åläggs arbetsgivare och fackföreningar att på egen hand vidta åtgärder för att förebygga diskriminering. Det berör insatser vad gäller arbetsförhållandena och rekryteringen. Vi anser att åtgärder mot diskriminering gällande rekrytering av personer med invandrarbakgrund bör prioriteras i högre omfattning än vad som görs . Vad som ovan anförts om en tydligare antidiskrimineringspolitik bör ges regeringen till känna. Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är och har alltid varit en viktig del av den svenska ekonomin. Dessa företagare skapar nya marknader, introducerar nya produkter och bidrar till en hög servicenivå i samhället. Var femte företag som startas i landet drivs av en person med invandrarbakgrund. Det innebär att företagsamheten bland nya svenskar är något högre än för dem som är födda och uppvuxna här. Företagande kan också vara en nyckel till integration och ett sätt att bli en del i det svenska samhället. Men det finns en annan sida av myntet. Sociala och strukturella mekanismer, som till exempel låg status i samhället och diskriminering på arbetsmarknaden, gör att många invandrare startar egna företag. Det krävs nya verktyg inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken för att ta bort strukturella barriärer och ogynnsamma villkor för företagen. är ett viktigt och välkommet tillskott till den svenska ekonomin. Flera utredningar visar att företagare med invandrarbakgrund har särskilda svårigheter att erhålla finansiering till start och utveckling av företagets verksamhet. Enligt undersökningar verkar det finnas tydliga skillnader mellan företagare med respektive utan invandrarbakgrund. , vid och , , har tittat på genus och etnicitet i debatten om företagande. Invandrare och kvinnor brukar beskrivas på samma sätt de måste hjälpas och omformas för att passa in i samhället, konstaterar de. De allmänna bristerna i det svenska företagarklimatet höga skatter och en omfattande regelbörda kan förväntas ge invandrarföretagare särskilda svårigheter. Regelverk som är svåra att förstå för personer med svenska som modersmål blir rimligen ännu mer besvärliga för personer med bristfälliga språkkunskaper och vana vid andra rättskulturer. En annan konsekvens av detta kan tänkas vara en sämre rättssäkerhet. Regelförenklingar och en ökad servicemedvetenhet från myndigheternas sida torde således vara av särskilt stor vikt för invandrares företagande. Det är dags att uppmärksamma och uppmuntra invandrarnas potential och företagaranda. Vi måste se dem som de resurser de är, människor med idéer och möjligheter. Men de måste också ges möjlighet och resurser att starta och driva företag i större utsträckning än vad som görs . Exempelvis måste banker och myndigheters service till människor med invandrarbakgrund bli bättre bl.a. genom ökad information på olika språk. avsätter 50 miljoner till invandrares företagande under utgiftsområdet Regional utveckling. Vi anser att invandrares företagande måste prioriteras i högre utsträckning och beaktas vid näringspolitikens utformning. Detta bör ges regeringen till känna.