mot · GR02Ju341 · 2003-10-07 00:00:00 — Rätten till offentlig försvarare i brottmål 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning för att utvärdera effekterna av inskränkningarna i rätten till offentlig försvarare och frånvaron av lagstadgad rätt till tolk i brottmål. begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning för att utvärdera ändringar i rättshjälpslagen i enlighet med vad i motionen anförs. 2 Rätten till offentlig försvarare i brottmål I proposition 1983/84:23, som godtogs av , begränsades rätten till offentlig försvarare i brottmål. Begränsningarna genomfördes av statsfinansiella skäl. Rätten till försvarare kan givetvis ha betydelse för utgången av ett mål. Lagändringen har aldrig utvärderats, inte heller har det gjorts några jämförelser med hur olika domstolar tillämpar lagen. Det är också så att tillgång till tolk inte är en rättighet utan domstolen har möjlighet att förordna tolk om det bedöms vara nödvändigt. Regeringen bör tillsätta en utredning för att utvärdera effekterna av inskränkningarna i rätten till offentlig försvarare som genomfördes och hur frånvaron av lagreglerad rätt till tolk i brottmål påverkar den tilltalades möjligheter till försvar. bör göra en framställan till regeringen om detta. 3 Rättshjälp i tvistemål Proposition 1996/97:9, som godtogs av , har inneburit att rätten till allmän rättshjälp i tvistemål radikalt beskurits av statsfinansiella skäl. I princip hänvisas numera till rättsskyddet i hemförsäkringar m.m. När lagändringen förbereddes gjordes en undersökning av vilka grupper i samhället som i stor utsträckning saknade hemförsäkring. Inte oväntat visade det sig vara låginkomsttagare, invandrade, hyresgäster och andra grupper med svagare ekonomisk position än genomsnittet. Rättsskyddet är maximerat till per fall. Det har visat sig innebära att den som t.ex. driver en komplicerad vårdnadstvist i domstol kan riskera att stå utan juridiskt biträde i andra instans. I försäkringstvister om trafikskador har en genomgång av domar i visat att när ett försäkringsbolag överklagat ett mål till hovrätten, har rättegångskostnaden för den som förlorat målet i genomsnitt uppgått till sedan rättsskyddet fråndragits. Det betyder att den som överväger att processa mot ett försäkringsbolag riskerar att dra på sig en personlig skuld på , en oerhörd summa för de flesta människor. Innebörden av detta är att man numera måste vara rik för att ha möjlighet att få rätt i . har på regeringens uppdrag gjort en utvärdering av förändringar i rättshjälpslagen. Utvärderingen redovisades och den utmärks av en mycket positiv uppfattning om hur förändringarna slagit igenom i praktiken. Emellertid präglas utredningen mycket påtagligt av ett kameralt synsätt, där det överordnade värdet är att statsutgifterna för rättshjälpen reduceras. Det föreligger därför ett behov av en kompletterande utvärdering i form av en parlamentarisk utredning som görs utifrån ett annat perspektiv, där den enskildes möjligheter att oberoende av ekonomisk ställning kunna hävda sin rätt ställs i fokus. förfaller att ha tappat bort att allas likhet inför domstolarna är en grundläggande mänsklig rättighet som bl.a. stadgas i artikel 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, där målsättningen borde sättas högre än att inte skall göra sig skyldigt till ett direkt konventionsbrott. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att utvärdera ändringar i rättshjälpslagen utifrån de angivna utgångspunkterna. bör göra en framställan till regeringen om detta.