ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr233 · 2003-10-07 00:00:00 — Publikråd och referensgrupper i kulturlivet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla arbetet med publikråd och referensgrupper. Med denna kulturpolitiska dagordning för 20032006 inleder vi en period där flertalet förslag, reformer och politiska ansträngningar kommer ha en mycket tydlig inriktning: Att nå så många som möjligt av dem som av olika skäl står utanför. Det är ett mycket viktigt uppdrag som kulturpolitiken står inför att kämpa för att demokratin är en angelägenhet för alla medborgare. Ett av de viktigaste spelfälten är kulturlivet. Kulturinstitutionerna får inte bli en angelägenhet för en kulturelit medan en helt annan kultur växer fram bland gräsrötter och på gatorna. Gratis inträde på vissa museer är en positiv insats men den behöver kompletteras med andra. Det måste inte bara vara ekonomiskt möjligt att komma in, innehållet på väggar och scener måste också beröra och vara angelägna för fler. Ett gemensamt problem för de allra flesta kulturinstitutioner är att deras publik är alltför homogen och att unga och etniska minoriteter är underrepresenterade. En av anledningarna till detta är att unga och etniska minoriteter i viss utsträckning har kulturintressen som ligger utanför de etablerade västerländska. Ett sätt att skapa ett kulturliv som berör och engagerar fler grupper i samhället är att kulturinstitutionerna arbetar på nya sätt. En metod kan vara att arbeta mer med publikråd eller referensgrupper och på så sätt involvera målgruppen redan i produktionsfasen. Det kan dessutom vara ett viktigt steg i en demokratisering av kulturlivet. Kulturinstitutionerna bör nu uppmuntras att ändra sitt arbetssätt till att arbeta med publikråd och referensgrupper för att på så sätt inhämta kunskap och idéer som leder till en bredare publik och en starkare närhet mellan medborgare och allmänfinansierade institutioner. Publikråden bör få ett reellt inflytande och de anställda producenterna och intendenterna bör inte bara vara anställda för att göra sina egna produktioner utan också för att i högre grad suga upp kunskap utanför institutionen. De internationella exemplen i och visar att denna arbetsmetod inte behöver innebära en minskad professionalism eller minskad kvalitet. Det är dock viktigt att detta arbete genomförs som man för en intern och offentlig diskussion om vad kvalitet i den konstnärliga produktionen är. Kvalitet och kulturell kunskap finns i alla grupper, inom alla uttrycksformer. Det är viktigt att kulturlivet har kapaciteten att värdera och uppskatta alla dessa olika måttstockar för kvalitet så att de olika uttrycken inte bedöms efter en hierarkisk, traditionellt västerländsk måttstock.
mot · GR02Kr234 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur i arbetslivet. Den höga sjukfrånvaron och den ökade ohälsan är ett allvarligt problem i vårt nutida samhälle. Intresset för att finna nya sätt att hantera stress och utbrändhet är större . I kulturministerns nya riktlinjer för den svenska kulturpolitiken lyfter hon fram behovet av kultur i människors vardagsliv. Vi är många som menar att kultur är friskvård för själen. Skådebanan i har jobbat framgångsrikt med projektet , Artists in , som startade . Skådebanan arbetar med att föra ut kultur till människors arbetsplatser. I deltog konstnärer inom teater, musik och bildkonst. Meningen var att hitta nya samarbetsformer mellan arbetsliv och kultur och att se vad som händer när personal inte bara tar del av ett färdigt konstnärligt resultat utan deltar själva i hela den konstnärliga processen. För många som deltog handlade detta om en personalsocial aktivitet som bröt gränser och rev murar mellan de anställda på olika företag. Positiva möten som ägt rum mellan människor från olika avdelningar blev verklighet. Ett annat syfte med projektet var att bredda konstnärernas arbetsmarknad. Det är dags att se kulturen som en tillgång för näringsliv och offentliga arbetsplatser. Om människor trivs på sin arbetsplats så utför man också en bättre prestation i sitt arbete. Staten bör överväga att uppmuntra arbetsmarknaden att än mer föra in kultur i arbetslivet i syfte att minska sjukfrånvaro och ökad ohälsa.
mot · GR02Kr237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta proffsboxning i . är ett av endast fem länder i världen där professionell boxning är förbjuden. De andra länderna som liksom säger att boxare inte ska få försörja sig på sin idrott i sitt eget land är , , och . Det görs ofta gällande att proffsboxning är en livsfarlig idrott, där utövarnas karriärer oftast slutar med omfattande och obotliga skador. Sanningen är att proffsboxning, jämfört med de flesta andra fysiskt krävande idrotter, är speciellt skadedrabbad. Det finns visserligen skräckexempel, men de allra flesta är från då proffsboxningen var nära nog oreglerad. är det annorlunda. Många bra regelförändringar har genomförts till utövarnas bästa. Alla boxare måste visa upp friskintyg från specialistläkare för att få licens för nästa match. Alla skador, även ringa, antecknas i en bok som alla boxare måste ha och som kontrolleras av medicinsk expertis inför varje ny match. En boxare som förlorat en match på knockout stängs av, även från träning, . Ingenting hindrar från att hålla stenhård kontroll på boxningsevenemang inom landets gränser. Ett sätt är att ha ett tillståndsförfarande och en extern tillsynsmyndighet, som granskar att de som arrangerar proffsboxning i landet är seriösa och följer det fastställda regelverket. Man har självklart rätt att inte tycka om att titta på boxning, men det är orimligt att enskilda personers motvilja mot en idrottsgren tvingar dess utövare till exil. Om man verkligen bryr sig om boxarnas väl och ve kan man fråga sig varför proffsboxning skulle vara den enda idrott där utövarna kan anses ha fördel av och må bättre av att träna och tävla på ständig bortaplan!
mot · GR02Kr238 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvärdering av graffitins brottsförebyggande effekter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att utvärdera vilka konsekvenser hiphopkulturen, och därmed graffitin, haft i som ett alternativ till kriminella och destruktiva livsstilar. Graffiti är en relativt ny konstart som lockat många ungdomar. I växte den sig stor i takt med den första hiphopvågen . För många ungdomar i miljonprogram blev graffitin, precis som hiphop, musiken och dansen, alternativ till kriminella och destruktiva livsstilar. Tyvärr har den svenska debatten bara fokuserat på de negativa bieffekterna som graffitin medfört klotter. Klotter är ett stort samhällsproblem det är därför rimligt att man försöker minska den skadegörelse som klotter innebär. Man ska dock veta att repressiva åtgärder för att komma åt klotter i andra länder inte inneburit att klottrandet upphört. Den s.k. , som tillsattes för att komma med förslag för att komma åt klotter, lämnade en rad förslag på åtgärder för att motverka och minska klotter. Dessa förslag föranledde att regeringen till överlämnade propositionen Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse. Propositionen Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse konstaterar att det finns behov av att inventera i de klotterförebyggande åtgärder som vidtagits, samt att fler förebyggande klotterprojekt behövs för att utvärdera dess effekter. Mot en sådan bakgrund är det också viktigt att regeringen ger i uppdrag att utvärdera vilka konsekvenser hiphopkulturen, och därmed graffitin, haft i som ett alternativ till kriminella och destruktiva livsstilar.
mot · GR02Kr241 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur som tillväxtfaktor. En förutsättning för att kunna öka sysselsättningen i landets glest bebyggda delar är att skapa gynnsamt klimat för företagande. Ett bra företagarklimat är ett vitt begrepp som omfattar samhällsservice, infrastruktur och liknande frågor, men även kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för dem som har i avsikt att starta ett företag. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. Det blir lättare att locka arbetskraft och besökare till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. Därför ska kulturen vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Det krävs olika typer av stimulansåtgärder för att öka kulturtillgängligheten i glesbygd. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. De är beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men har i likhet med andra verksamheter fått känna av deras dåliga ekonomi. För att kulturverksamheten i glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag, borde staten ta ett större ansvar för den. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Vi vill att stödet till lokala museer beaktas vid fördelningen av kulturpengar.
mot · GR02Kr242 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag senast i vårpropositionen för utgivande av en dialekter med en tidsplan och finansiering av densamma. Den senaste allmänna svenska dialektordboken är från 18621867 och är starkt föråldrad. Efter denna utgåva har ett mycket stort material ur de svenska folkmålens rika ordskatt samlats in. Detta material, tillsammans med äldre uppteckningar ända , är bearbetat till ett ordbokskartotek som omfattar mer än 8 miljoner lappar. Dessa dialektord, upptecknade av språkforskare och tusentals kvinnor och män i alla landskap, utgör en ofantlig kulturskatt och har börjat redigeras till en dialekter. Efter nedskärningar av Språk- och folkminnesinstitutets anslag är ordboksredaktionen nu reducerad med tre fjärdedelar. bedrivs projektet med minimala resurser en och en halv årsarbetskraft. Att med sådana villkor fullborda boken finns knappast ens en teoretisk möjlighet. En räddningsaktion behöver sättas in omgående! Nämnas kan att övriga värderar sina dialekter och ordförråd på ett helt annat sätt. I t ex behandlar sju redaktörer de danska dialekternas ordförråd. Den finska dialektordboken skrivs av tio redaktörer, och i har ett krafttag satts in 28 redaktörer ska se till att den norska dialektordboken blir klar . Enligt vår mening måste krafttag sättas in så att även får sin dialektordbok inom en inte alltför avlägsen framtid. måste därför ge regeringen i uppdrag att återkomma till med en tidsplan och finansiering senast i samband med vårpropositionen.
mot · GR02Kr243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nyckelharpan bör utses till nationalinstrument. Nyckelharpan är ett säreget instrument. Det har funnits . Det fanns från början i hela vårt land men försvann från vissa delar av landet . I norra kom nyckelharpan att överleva och glädjande nog så har instrumentet även utvecklats och förekommer åter över hela vårt land. Instrumentbyggaren, kompositören och riksspelmannen betydde mycket för nyckelharpans utveckling till det moderna instrument som det är . Nyckelharpospelare fanns även med vid högtidliga öppnande vid inledningen av som ett uppskattat inslag. Nyckelharpan är inte bara ett intressant och fullödigt instrument. Den har också ett stort kulturellt värde som vi i har ett speciellt ansvar för att se till att det finns kvar även . Nyckelharpan röner ett allt större intresse även runt om i världen. På fler håll bildas nyckelharpoföreningar. Duktiga spelare från våra hemtrakter har också varit med och spelat på nyckelharpan som ett inslag för att presentera och marknadsföra förtjänster bl.a. i . Det är främst för att nyckelharpan är en mycket viktig del av vårt kulturarv samt för att den även fått unga människor att engagera sig och fördjupat våra kunskaper om folkmusiken som vi anser att det nu är hög tid att nyckelharpan utses som nationalinstrument.
mot · GR02Kr244 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen rörande skydd av skeppsvrak bör ses över. har norra längsta kustlinje, och följaktligen har vi också en stor mängd skeppsvrak längs kusterna. Vraken utgör en del av vår historia och kan berätta om tider som varit, hur man levde ombord, vilken teknik som använts samt utgör rent allmänt ett värdefullt tillskott av svenska sevärdheter detta under förutsättning att de får förbli intakta och inte fördärvas. Den lagstiftning som finns på området har på nacken och går tillbaks till tider då det inte fanns GPS, ekolod eller andra sofistikerade instrument. Ej heller fanns möjligheter för amatördykare att nå ner till några större djup. är amatördykning något av en folksport, och utvecklingen har nått dithän att en skicklig sportdykare utan större besvär når ner och med hjälp av moderna instrument lätt lokaliserar förlista fartyg, ofta bara för att finna dem plundrade, fördärvade och ointressanta. Detta sker trots att vi i våra vatten inte har skeppsmask och vraken därigenom kan vara intakta . Ett fartyg som går under utsätts för plundring, och såväl dykare som amatördykare kan intyga att allt monteras bort och försvinner. Kvar finns bara ett ointressant, ofta helt fördärvat, skrov. Den upplevelse det måste innebära att undersöka ett intakt skeppsvrak förvägras därmed alla andra som värdefull historisk information går förlorad. Ett skydd för skeppsvrak äldre än finns visserligen, men genom att hävda att vraket endast är kommer plundrarna undan. Även yngre vrak måste anses ha ett stort historiskt och kulturellt intresse. Svårigheterna att stävja plundringen är uppenbara, då man måste ta dem på bar gärning, fast förankrade ovan vraket och under aktiv dykning. ges bärgningsrätt kostnadsfritt av försäkringsbolag, eller , som inte tycks inse vilket värde intakta skeppsvrak utgör. I andra länder har man insett värdet och där gäller regeln inte ta, inte röra men gärna dokumentera och fotografera. Man underlättar till och med för amatördykare genom att fästa ankarbojar för att underlätta dykning och inte förstöra i onödan. För att även nästa generation skall få uppleva intakta skeppsvrak bör lagstiftningen ses över i syfte att skydda det som faktiskt är en del av vårt kulturarv.
mot · GR02Kr246 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till ett regionalt museum. Där finns svensk konst till , och dess besökare kommer från hela regionen och hela landet. I kan publiken se, uppleva och studera den svenska konsthistorien. Utställningsverksamheten är livlig med konsthistoriska presentationer av exempelvis och konstnärskap i och av unga konstnärer, många av dem med bakgrunder från andra länder, som till exempel i höstens utställning OM berättande i svensk samtidskonst. Trots snäva ekonomiska ramar är den pedagogiska verksamheten väl utvecklad, och flera utställningar har framgångsrikt riktat sig direkt till barn och ungdomar. Verksamheten är uppenbart av regionalt intresse och det finns i en stor utvecklingspotential i ett vidgat uppdrag. Kvalitetsmässigt ligger alltså i klass med andra renommerade konstmuseer i som exempelvis i och . och grannkommunen är också tillsammans landets fjärde största storstadsregion. Till skillnad från och saknar dock möjligheter att erhålla statligt stöd. Det statliga museistöd som utdelas till regionen förfogas av i och kommer aldrig till del, trots att museet är ett viktigt specialmuseum för konst och därmed har förutsättningar att främja medborgarnas intresse för konst. I stället ställs krympande budget mot den kommunala kärnverksamheten. Vi vet att det aldrig går att ställa konstupplevelser och bildning mot anställda i äldrevården och skolan eller för den delen bidrag till barns simundervisning. Kulturen har en annan, mycket mer djupgående och långsiktig betydelse för människors och samhällens utveckling. Ändå tvingas hårt pressade kommunpolitiker prioritera det mest akuta. Det är regeringen som avgör om ett museum skall vara regionalt. Statsbidrag lämnas till regionala museer som regeringen har förklarat berättigade till sådant stöd. borde vara ett av dem.
mot · GR02Kr247 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen att kvinnokonstcentrum bedriver en verksamhet som har betydelse för hela landet. Museum är det enda i som uttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. Två kvinnomuseer med kulturhistorisk utgångspunkt finns i och Kongsvinger. I , och verkar tre konstmuseer med kvinnoprofilering. Kvinnomuseerna i och har nationella uppdrag, vilket gett ett ökat intresse för och kunskapsspridning om kvinno- och genusfrågor vid andra museer. En klar parallell är tillkomsten av museum i som inspiratör och motor för arbetets historia. Museum är en liten del i det stora, nationella konstsammanhanget. Det är också en del av samlade konstuttryck med etablerade aktörer som , , , Nordiska Scenografiskolan, , Ricklundsgården med YEAR (), Konstvägen Sju m.fl. Dessa regionala verksamheter utgör tillsammans en varierad växtplats som underlättar Museum utveckling. Visionen är att Museum blir ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga skapande, en faktasamling och pedagogisk resurs, ett besöksmål och inspirationskälla på nationell och internationell nivå och en förebild för museer och andra aktörer inom konstområdet i arbetet med jämställdhetsfrågor genom att sätta kvinnliga konstnärer och deras verksamhet i fokus. Museum , kvinnokonstcentrum i , invigdes . Projektet finansieras via bidrag från kommun, , i . Ekonomiskt stöd har också kommit från Stiftelsen och Sparbanksfonden . Rapporten som idé pekar på behovet av ett i genusfrågor. Det ska vara en verksamhet som dokumenterar genusperspektivet med utgångspunkt i konsten, informerar om pågående projekt och resultaten av dessa och även arbetar praktiskt och utvecklar metoder. En intressant situation för Museum är förslaget i regeringens forskningsproposition angående forskarskola för genusvetenskap vid . Med Museum pågår nu ett brett upplagt, lärande projekt med regionala, nationella och internationella utvecklingsmöjligheter. Projektet är givetvis konstnärligt mycket intressant, lika viktigt är genusperspektivet och projektet sett som en regional tillväxtfaktor. Museet har betydelse som nätverksbyggare, ur massmedial aspekt och som tankeställare vad gäller synen på centrum och periferi. Den främsta uppgiften för Museum är att skapa ett aktivt och kreativt centrum av högsta kvalitet. Det ska vara ett centrum där kvinnors konstnärliga skapande finner olika uttrycksformer: utställningar, föreläsningar, forskarseminarier, utveckling av konstpedagogiska metoder, fortbildning samarbetsprojekt, osv. Museum ska vara en mötes- och växtplats där konstnärer möter konstnärer, konstnärer möter projektpartner, konstnärer möter publik, konstnärer möter forskare inom olika områden, alla nivåer. Museets motto Skapa, lära, visa betyder att processen, vägen, och lärdomarna utmed vägen, är lika viktiga som resultatet, det färdiga konstverket. Det är ett lärande projekt som söker nya vägar, som är öppet för påverkan. Att delta i projektet innebär att delta i framväxten av ett nytt sorts museum. Museum har ett starkt kommunalt och regionalt stöd. Det behöver förstärkas med ett nationellt, statligt engagemang.
mot · GR02Kr248 · 2003-10-07 00:00:00 — Nationellt uppdrag till Säters film och biografmuseum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Säters film- och biografmuseum ett treårigt nationellt uppdrag för museiverksamheten inom film-, biograf- och televisionshistorien. Säters film- och biografmuseum har sedan starten successivt utvecklats till en unik plats för gestaltning av filmens och televisionens historia. Interiörer från filmens värld, rekvisita, teknisk apparatur, bibliotek och givetvis en komplett biosalong, allt erbjuds samlat i en lokal. Museet 1994 för sin fina presentation av den rörliga bildens historia. Museet visar inte bara upp historien. Lokalerna visar upp en levande och lärande miljö. Ett nationellt treårigt uppdrag skulle ge möjlighet att ytterligare utveckla denna kulturresurs i samverkan med , medieutbildning, och . Museet ägs av kommun och drivs av .
mot · GR02Kr249 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge ett nationellt uppdrag att förvalta det svenska textila arvet. i spelar en viktig roll i det nationella kulturarvet. Det speglar bl.a. industrisamhällets historia utifrån textil- och konfektionstillverkningens utveckling sett ur såväl ett teknikhistoriskt som ett produktionhistoriskt tidevarv. Det finns även ett mänskligt perspektiv utifrån ett intressant och i detta sammanhang unikt område. Museet har belyst kvinnorna och deras situation inom industrin och . Detta har lett till uppmärksammade TV-program, inte minst i . Museet är mycket aktivt på den nationella och internationella arenan och har haft flera mycket kända utställningar som gett genklang i den kulturella världen långt utanför gränser. blev utsett till . är samlingarna i efterfrågade i många delar av landet. Tack vare museets erfarenheter är därför museet en nationell resurs i praktiken. fokuserar sin verksamhet på det textila kulturarvet inom kultur- och industrihistoria samt på textil form och design och textil konst. Museet är en mötesplats och kunskapsbas för hela regionen och ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet. Flera museer med tematisk inriktning som anknyter historiskt till orten åtnjuter nationell status. Här kan nämnas med sitt , med glasindustrin och friluftsmuseet i . För att stärka det svenska textilarvet för framtiden är det viktigt att ge ett nationellt uppdrag.
mot · GR02Kr250 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Den andliga vården vid sjukhusen landet runt är av stort mänskligt värde. Därför är sjukhuskyrkan mycket viktig. Arbetet inom sjukhuskyrkan bedrivs ekumeniskt med präster, pastorer, diakoner och själavårdare från , och de flesta fria kyrkor och samfund. Det är ett arbete som samhället bör ge sitt helhjärtade stöd. har staten stött sjukhuskyrkan ekonomiskt. Tanken var när stödet infördes att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna. täcker statsbidraget i praktiken emellertid mindre än en tredjedel av kostnaden. Resten står de lokala församlingarna för och på allt fler håll ökar problemen att klara av dessa kostnader. Risken är uppenbar att sjukhuskyrkan kan komma att tvingas till en kraftig nedrustning trots att behovet är mycket stort. På flera håll är läget redan nu akut. Den personal som arbetar inom sjukhuskyrkan får en omfattande fortbildning och är en stor tillgång inom vården i stort, särskilt som man arbetar med samtalsstöd och krishantering. På så sätt är sjukhuskyrkan inte bara ett värdefullt stöd för patienterna utan även för sjukhuspersonalen. Mot den här bakgrunden är skälen för en översyn av statsbidraget mycket starka. Inriktningen bör vara den ursprungliga när stödet infördes, att statsbidraget ska täcka halva kostnaden för sjukhuskyrkan.