ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K279 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomars möjlighet att besöka . Regeringen har under den förra mandatperioden och in i denna intresserat sig för problemet med ett minskat valdeltagande och har både lagt förslag och genomfört åtgärder för att motverka det minskande valdeltagandet bland ungdomar. I årets budget föreslås att avsätts för en ny demokratisering. Satsningen kommer att innehålla insatser för att stimulera till ett ökat valdeltagande. Antalet studiebesök i är stort. Ungdomsgrupper från hela landet visas runt och får ta del av arbete. från ledamöternas hembygd, ibland från andra orter i landet. Men vad som är uppenbart och tydligt är att det helt dominerande antalet besökare i ungdomsåldern är från eller dess närhet. Detta har naturligtvis sin naturliga förklaring i att kostnaderna för att genomföra ett besök i är betydligt högre för dem som kommer från övriga landet än för dem som kommer från huvudstaden eller dess närhet. Man måste ofta planera flera dagars besök med övernattning och långa resor om man kommer från norra eller vilket naturligtvis innebär både högre kostnader och noggrannare planering. Att besöka kan för många ses som något vardagligt medan det för andra kan vara något riktigt stort. Att besöka huvudstaden, riksdag och andra nationella institutioner borde ur demokratisk synvinkel vara något som alla skulle få möjlighet till före första gången man röstar eller fyller . Regeringen har börjat genomföra fri entré på de centrala museer som är myndigheter. Motivet för detta är att museerna har ett samhälls- och bildningsansvar på motsvarande sätt som bibliotek och skolor har. Men det finns också en viktig demokratisk aspekt bakom beslutet - att öka medborgarnas tillgänglighet till det gemensamma kulturarvet som förvaltas av just de centrala museerna. Vid en internationell jämförelse kan man konstatera att flera länder ger specialdestinerade bidrag till kommuner som låter sina ungdomar besöka huvudstaden och i förekommande fall det nationella parlamentet. Ett bidrag som utjämnar kostnaderna som beror på avståndet till huvudstaden. Ur ett demokratiskt perspektiv kan man säga att dessa länder kommit längre än vi har. Det har också inneburit att ungdomar när de når rösträttsåldern inte bara erhållit kunskap genom litteratur, utan även med egna ögon och fysiskt fått ta del av parlamentet, dess organisation och arbetssätt. Med ambition att öka svenska ungdomars intresse för och kunskap om politik och det politiska systemet borde även överväga att införa ett ekonomiskt stöd för att utjämna kostnaderna för besök i huvudstaden, och de centrala institutionerna. Detta bör utredas. bör därför begära att regeringen låter utreda förutsättningarna för ett ekonomiskt stöd så att alla medborgare, oavsett var man bor, före uppnådd rösträttsålder kan genomföra ett organiserat besök i landets huvudstad, riksdag och i placerade riksinstitutioner.
mot · GR02K280 · 2003-10-07 00:00:00 — Finansiering av folkomröstningar, val till och extraval till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över finansieringen av folkomröstningar, val till och extraval till . Nuvarande ordning föreskriver att kommuner ansvarar och finansierar val till riksdag, kommuner och landsting. Dessutom har man även ansvar för val som enbart rör nationella omröstningar, exempelvis val till , extraval till och folkomröstningar kring nationella frågor. Detta belastar kommunerna ekonomiskt utan att valen på något sätt relaterar till kommunsektorn. Vid de återkommande valen till riksdag, kommuner och landsting finns en valorganisation etablerad för att genomföra dessa val. Detta gäller inte vid övriga folkomröstningar. Det måste betecknas som rimligt att val och folkomröstningar, vid sidan om de gängse valen till riksdag, kommuner och landsting, finansieras av staten. Enligt en etablerad princip, finansieringsprincipen, bör nämnda extra nationella val finansieras av staten.
mot · GR02K281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ändring i vallagen 6 och 7 §§. har ett högt valdeltagande, även om vi vid senare val sett en tendens till att fler avstår från att använda sin demokratiska rättighet och skyldighet att rösta vid allmänna val. Hur röstningen rent praktiskt ska gå till i vallokalen regleras i vallagen. I kapitel § står att valförättaren skall ta emot väljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga det i valurnan för det val valsedeln gäller och markera i röstlängden att väljaren röstat. Vi anser att denna paragraf bör ändras på ett sådant sätt att det blir väljaren som lägger ner sin valsedel i valurnan. Vi tydliggör då den handling som röstningen innebär.
mot · GR02K282 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att pröva värdet av ett för alla tillgängligt passarkiv. Offentlighetsprincipen är oerhört viktig. Öppenhet och tillgänglighet skall även fortsättningsvis värnas. Mot öppenheten ställs ibland skyddet för individens integritet. Avvägningen mellan dessa ibland motstridiga principer är ofta svår. Möjligheten för vem som helst och utan att behöva uppge syfte, begära ut passbilder från är ett exempel där de olika principerna ställs emot varandra. Det har visat sig att högerextrema grupper, i offentlighetsprincipens namn har använt rekvirerade passbilder för att möjliggöra kartläggningar av journalister, politiker och andra som dessa organisationer sett som sina fiender. Vidare har medier inte sällan överbetonat det som brukar benämnas som allmänintresse och publicerat passbilder, ibland till stor skada för den drabbade. Jag vill återigen betona att avvägningen mellan öppenhet och integritetsskydd är svår. Utvecklingen har dock visat att det ökade intresset för passarkivet har fått till följd att människor skadats både fysiskt och i sin tilltro till samhället. För- och nackdelarna med det så tillgängliga passarkivet bör ånyo prövas gentemot de olika motstridiga intressena.
mot · GR02K283 · 2003-10-07 00:00:00 — Turordningen mellan utskotten i kammaren beslutar uppdra åt riksdagsstyrelsen att ändra turordningen mellan utskotten i kammaren i enlighet med vad i motionen anförs. Det är ofrånkomligt att debatterna i kammaren drar ut . Det är ju inte alla kvällar som är samlad. Men är det nödvändigt att samma utskotts debatter alltid hamnar sist ? Jag vill att debattordningen skall vara flexibel, d.v.s. att inte samma ordning ständigt måste gälla på föredragningslistan. Det är dags att ändra på den ärendeföljd som föreskrivs i riksdagsordningen!
mot · GR02K284 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppethållande och information om lokaler för poströstning under valdagen. Inför den genomförda folkomröstningen om euron hölls lokaler för förtidsröstning/poströstning öppna i relativt stor omfattning i olika delar av landet. Sämre blev det dagarna före folkomröstningen och allra sämst var tillgång på öppna vallokaler under själva valdagen. Det är allvarligt. Jag anser att det är viktigt att slå fast att alla väljare ska ha möjlighet att poströsta på valdagen i den kommun de vistas i då valproceduren pågår i de ordinarie postlokalerna. Öppettiderna i postlokaler eller motsvarande skall vara väl kända av allmänheten.
mot · GR02K286 · 2003-10-07 00:00:00 — EU-perspektiv i propositioner och utskottsbetänkanden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-perspektiv i regeringens propositioner. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att rekommendera utskotten att i sina betänkanden inom olika ämnesområden aktualisera hur dessa också berör frågor som behandlas inom EU. Det är angeläget att frågor som kommer att behandlas av EU presenteras i den allmänna debatten i vårt land som sambandet mellan vissa riksdagsbeslut och EU-direktiv måste göras tydligt. Riksdag och regering har ett gemensamt ansvar att föra en vital diskussion om frågor, som diskuteras inom Europeiska unionen och också underlätta för medborgarna att ha synpunkter på politiken inom EU. är det alltför sällan fallet. I stället presenteras EU-politiken på olika områden i särskilda, ofta inte alltför lättillgängliga promemorior, medan det nära sambandet mellan EU-politiken och dagspolitiken lätt tappas bort. Mot bakgrund av att de särskilda promemorior, som är utskottens normala kontakt med EU-politiken, sällan berör de frågor som utskotten brottas med, kommer de lätt bort både ur mediernas och riksdagsledamöternas intresse, och engagemanget i enskilda frågor som behandlas i unionen blir alltför lätt en angelägenhet för en mindre grupp särskilt intresserade ledamöter. Det är därför dags att EU-arbetet på ett mer naturligt sätt vävs in i det dagliga politiska arbetet. En väg att säkra att så sker är att tillse att EU-frågorna i likhet med t.ex. jämställdhetsfrågorna beaktas såväl när propositioner som utskottsbetänkanden skrivs. När ett sakområde behandlas i en proposition respektive ett utskottsbetänkande bör det av dessa framgå om och hur sakområdet behandlas inom EU samt vilka positioner den intar eller har intagit i frågan.
mot · GR02K287 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en konsekvensanalys innan en ratificering av 169 genomförs. Anpassningen av lagar och förordningar pågår i regeringen för att kunna ratificera 169-konventionen. Konventionen handlar bland annat om rätten till mark och vatten. Regeringen avvaktar resultat innan beslut i frågan tas. En eventuell ratificering oroar berörda parter. Vilka blir konsekvenserna för näringslivet i området som berörs? Hur kommer ratificeringen att påverka relationerna mellan samer och övrig ursprungsbefolkning i området? Enligt min mening bör regeringen göra en konsekvensanalys för att klarlägga vilka konsekvenserna blir och hur en ratificering påverkar relationerna mellan berörda parter i området.
mot · GR02K288 · 2003-10-07 00:00:00 — Utveckling av den kommunala demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ändra 4 kap. 23 § kommunallagen med syfte att fördjupa och utveckla den kommunala demokratin. För små partier med endast något eller några få mandat i kommunfullmäktige, vilket ej räcker till för representation i kommunstyrelse eller övriga kommunala nämnder, är avsaknad av representation ett handikapp. Brist på eller sämre tillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa och inskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentliga protokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kan givetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkan med andra partier. I arbetet med kommunallagen uppmärksammades de mindre partiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap. 23 §, som behandlar närvarorätt, och som säger att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd skall få närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningen men inte i besluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde skall ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Det ankommer alltså på fullmäktige att fatta beslut om att en förtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämnd ändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier, förespråkande parlamentariska principer, ej sällan är negativt inställda till denna möjlighet för mindre partier och därför röstar ner förslagen när de väcks i fullmäktige. Därför bör övervägande göras att ändra denna lagparagrafs första del till förslagsvis följande lydelse: En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd får närvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningarna men inte i besluten. En dylik ändring är ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupa och utveckla den lokala demokratin. Paragrafens andra del, som talar om att få sin mening antecknad till protokollet, kan upphävas eller möjligen kan kommunfullmäktige ha kvar kontrollen där. Det är egentligen inte rimligt att en förtroendevald som med hjälp av närvarorätten deltar i ett nämndsammanträde skall ha en starkare ställning än ett annat partis närvarande ersättare, som ej har rätt att få sin mening antecknad till protokollet.
mot · GR02K291 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa möjligheter för riksdagsledamöter att utföra annat lönarbete vid sidan av sitt riksdagsarbete. Dubbelarbetande riksdagsledamöter börjar bli ett problem för demokratin. Att vara heltidsarvoderad förtroendevald innebär att alltid representera sina väljare och därför utgår ersättningen lika många dagar. Medierna har kunnat berätta för väljarna om ledamöter som vid sidan av sina förtroendeuppdrag också uppbär lön från annan anställning. Som förtroendevald och lagstiftare är det av stor vikt att inte misstänkliggöras för att gå någon annans ärende och framför allt inte ta sig rättigheter som vanliga lönarbetare inte har. Som ledamot har man friheten att lägga upp sitt arbete. Det måste ske under ansvar. Mig veterligen finns det ingen arbets- eller uppdragsgivare som skulle acceptera att den anställde genomförde annat lönarbete . Är det så att det generellt är för lite att göra i bör en annan diskussion om huruvida vi ska vara heltidsarvoderade eller om det behövs 349 ledamöter i föras. Möjligheter att dubbelarbeta måste begränsas kraftigt. Dispens bör lämnas endast till den som har godtagbara skäl till det. Vi har möjligheten att vara tjänstlediga om vi vill utföra annat arbete.
mot · GR02K292 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nationaldag bör bli helgdag . Planera så att blir helgdag . nationaldag måste bli och firas med värdighet. Demokratin är värd belägen just i anslutning till skolårsavslutningarna i skolorna i . Min uppväxt vid norska gränsen präglar naturligtvis min åsikt om att ska bli helgdag. 17:e majfirandet i borde vara en förebild för oss i . Att sätta värde på friheten och freden är värt en arbetsfri dag för svenska folket. Varför inte , då vi kan fira fredliga unionsupplösning med precis efter händelsen, som är ett bevis på möjligheten till fredliga uppgörelser utan krig mellan länder?
mot · GR02K293 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra begreppet landssorg. har drabbats av svåra händelser som lett till närmast förlamande känslor hos befolkningen. Det senaste tragiska exemplet är mordet på utrikesminister . Andra sådan exempel är diskoteksbranden i och Estoniakatastrofen. har det funnits möjlighet att utfärda landssorg och det har främst varit fallet när exempelvis kungen eller drottningen avlidit. Då ansågs det att hela landet skulle sörja det som skett. Begreppet finns i en del andra länder men har tagits bort i . Efter de katastrofer som hänt i har en känsla av att man inte vet hur man ska uttrycka sin sorg infunnit sig. Ändå har sorgen tagit sig spontana uttryck bland annat med kondoleansböcker på olika offentliga platser, flaggor på halv stång vid offentliga byggnader samt blommor vid mordplatsen och vid . Det är viktigt och riktigt att sådana uttryck får komma fram men det känns ändå som om något fattades. Begreppet landssorg borde kunna återinföras för situationer som de ovan nämnda. Regeringen skulle kunna utfärda landssorg för att markera att något tragiskt som berör hela befolkningen inträffat. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02K294 · 2003-10-07 00:00:00 — Kommuners möjlighet att ge stöd till företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagförtydligande om kommuners möjlighet att underlätta för företag i den egna kommunen (1 kap. 1 § och 2 kap. 8 § kommunallagen). För att få ett blomstrande näringsliv gör i princip alla kommuner sitt bästa för att bli attraktiva för både människor och företag. Tillgång på bostäder, god service, bra skolutbildning och barnomsorg samt attraktiva industri- och företagstomter är sådant som kommunerna är angelägna om att försöka tillhandahålla. Det förekommer också t ex byggnation av industrilokaler i regi för uthyrning eller försäljning till företagen. Ofta har kommunerna för sådana uppgifter bildat ett bolag som bedriver verksamheten enligt aktiebolagslagen. För kommuner utan denna typ av bolag, och som därför bedriver sådan verksamhet för främjande av näringslivet i kommunen direkt under kommunallagens regelverk, kan det ibland uppstå problem med att tolka vad lagtexten innebär i det konkreta fallet. Exempelvis kan det vara svårt att alltid veta vad som är tillåtet under begreppet stöd till enskilt företag. Vanligtvis förknippas nog detta begrepp med ekonomiskt stöd. Ett kommunalt inköp av en fastighet för uthyrning till en industri på marknadsmässiga villkor utan ekonomiska förluster för kommunen ifråga ser nog de flesta som ett tillåtet sätt att främja näringslivet, rädda arbetstillfällen, motverka utflyttning, motverka försämrad servicemöjlighet eller annat mer allmängiltigt skäl för nämnda aktivitet. De flesta av dessa typer av kommunala beslut och verkställande av främjande av näringslivet på en ort eller i en kommun passerar nog ganska odramatiskt i den kommunala processen, om inga överklaganden inkommer på besluten. Det förekommer dock ett och annat beslut som överklagas, och där länsrätten underkänner det kommunala beslutet. Detta leder då ibland till svåra komplikationer för det kommunala maskineriet. De kommunala besluten i sådana frågor är därför lite av ett lotteri för kommunerna, där de flesta kommuner vinner men några förlorar. Kommunallagen bör därför ytterligare tydliggöra vad som ligger inom det kommunala kompetensområdet och var gränsen går för begreppet stödja enskilt företag. Det behövs också i förarbetena en tydligare definition av vad som i detta sammanhang menas med lagtextens synnerliga skäl.
mot · GR02K295 · 2003-10-07 00:00:00 — Vallagens bestämmelser om fördelning av utjämningsmandat tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna för fördelning av utjämningsmandaten inom partier. Fördelning av utjämningsmandaten inom partierna Utjämningsmandaten i valet till var en del av författningskompromissen . De har av och till diskuterats i den allmänna debatten. Vad som inte blivit föremål för någon djupare diskussion är fördelningen av utjämningsmandaten inom partierna. Den jämkade uddatalsmetoden används ju i fördelning av mandat mellan partierna. Inom partierna används normalt den s k heltalsmetoden eller dHondts metod vid fördelning av mandat. Fördelningen av de utjämningsmandat som tillfallit ett parti i ett riksdagsval fördelades ursprungligen efter den jämkade uddatalsmetoden, dvs. även om partiet i en valkrets inte erhållit mandat delades röstetalet med 1,4 för att få fram ett jämförelsetal. Sedermera (års val) ändrades detta system så att den jämkade uddatalsmetoden är huvudregel, men om partiet i en valkrets inte erhållit något mandat skall divisorn för jämförelsetalet vara ett, dvs. Motiveringen var att det skulle underlätta den regionala spridningen av mandat. Frågan är dock om effekterna av detta system är ordentligt analyserade. Proposition 1987/88:22 ger inte antydan om att olika alternativa fall har belysts. Nedan återges ett intressant utfall. Vid riksdagsval erhöll 4 utjämningsmandat. De gick i fallande turordning till med röstetalet 11.450, till med röstetalet 8.319, till med röstetalet 8.239 samt till med jämförelsetalet 8.063,2. I utgjorde detta det tredje mandatet med röstetalet 40.316. Det intressanta är att i erhöll 54.872 röster men för dessa röster erhöll distriktet endast tre mandat. Genomsnittligt antal röster per erhållet mandat var i 13.439. Om i erhållit fyra mandat skulle antalet röster per mandat varit 13.718, men man erhöll alltså endast tre mandat, vilket motsvarar 18.291 röster per mandat (avrundat). Dessa proportioner säger en del om systemets brister. Som jämförelse kan nämnas att i erhöll fyra mandat på 49.187 röster. Jämförelsen med och ger också relief till problematiken. Det är självfallet ett gott syfte som proposition 1987/88:22 anger att tillförsäkra en god regional spridning av riksdagsmandaten. Därmed är inte sagt att ett system nödvändigtvis måste medföra så stora proportionalitetsskillnader som i det ovan anförda exemplet. I en kommande analys av valsystemet bör också regeringen uppmärksamma fördelningsmetodiken av utjämningsmandaten inom partierna. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02K296 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skydd för djur att inte utnyttjas i sexuella eller pornografiska sammanhang. Vi vet att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt vår mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud. Djurskyddslagen saknar sådan. Enligt vår mening bör ett förbud mot tidelag införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Vi anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett allt för stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har vi svårt att se det påstådda.
mot · GR02K297 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om SLU:s departementstillhörighet. SLU är organisatoriskt placerat under . Orsaken torde vara att SLU ansvarar för forskning och utbildning med inriktning på areella näringar samt har mycket kontakter och samarbete med dessa näringar. ansvarar för de flesta av de areella näringarna. Skogsbruk är ett undantag som tillhör . ansvarar för övriga universitet och högskolor i landet. Vi anser att skälen till att SLU ska tillhöra inte är tillräckligt starka för att det ska vara motiverat att splittra högskoleväsendet på olika departement. Det är vanligt även på andra universitet och högskolor att man arbetar nära olika branscher. Inte minst tekniska universitet och regionala högskolor har ofta en profil med mycket näringslivskontakter. Vi anser att det finns klara fördelar med att låta ansvara även för SLU. Det blir lättare att göra prioriteringar mellan olika utbildnings- och forskningssatsningar om ansvaret är samlat. , när SLU inte tillhör samma utgiftsområde som övriga universitet och högskolor, sker en avvägning av satsningar på SLU mot t ex och budgetar. Det vore mer seriöst att göra den här typen av avvägningar mot övrig forskning och utbildning. Vi anser därför att som sin mening bör ge regeringen tillkänna att bör få ansvar för SLU.