mot · GR02MJ244 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett regelverk som kompenserar kött- och mjölkproduktionen i de mindre gynnade områdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket för jordbruket i norra . Jordbruket skapar tillväxt i Jordbruket i har en stor potential att utvecklas som producent av såväl livsmedel som upplevelser. Få län har ett så varierat jordbrukslandskap som mitt. Produktionen är ofta sinnebilden för vad som brukar kallas för den svenska modellen för livsmedelsproduktion. gäller det att vi tillsammans, företagare och politiker, ytterligare utvecklar denna resurs. Jordbruket är ett avgörande led i en produktionskedja som sysselsätter betydligt fler människor än näringen själv. Den är basen för en omfattande verksamhet i andra näringar, främst i livsmedelsindustrin, men även hos underleverantörer i olika led. livsmedels- och skogssektorer med underleverantörer bidrar med till BNP, vilket motsvarar av länets bruttoregionalprodukt. Jord- och skogsbrukets direkta och indirekta sysselsättningseffekter i uppgår till av all sysselsättning i länet. För vissa kommuner är siffran så hög som . Den största delen av dessa arbetstillfällen finns utanför de större tätorterna. Det är alltså knappast någon underdrift att påstå att jord- och skogsbruket är motorn i utvecklingen av landsbygd. Ett framgångsrikt och expansivt jordbruk skapar en attraktiv och framgångsrik landsbygd. En positiv utveckling av jordbruket i har betydelse för tillväxten i hela . För att skapa en positiv utveckling för jordbruket och livsmedelsindustrin behövs därför en politik som, tillsammans med näringens eget arbete, skapar tillväxt och framtidstro. Tyvärr har kännetecknats av att jordbruksproduktionen minskat kraftigt i norra , vilket utgör ett hot mot det öppna landskapet, ett hot mot sysselsättning inom primärproduktionen och inom livsmedelsindustrin med tillhörande näringar. Den svenska jordbrukspolitiken har också kännetecknats av att det har lagts pålagor på näringen som innebär att det är omöjligt att konkurrera med andra länder, och för norra är konkurrensen från särskilt påtaglig. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik innebär också ett hot mot de mindre gynnade områdena och särskilt då norra . Därför måste hänsyn också tas till det när det svenska regelverket utformas. Reformera med hänsyn till En särskild hänsyn måste tas till och övriga norra och andra mindre gynnade områden i vårt land när det svenska regelverket utformas med anledning av EU:s reformerade jordbrukspolitik. Den produktionsgren som blir mest missgynnad av reformen är mjölkproduktionen och därmed också köttproduktionen. av den svenska kött- och mjölkproduktionen finns inom de mindre gynnade områdena. Totalt innebär reformen att intäkterna minskar med för svenskt lantbruk. Av denna summa faller ca på det mindre gynnade området. Konsekvensen av detta är att djurproduktionen försvinner från norra och skogs- och mellanbygder. Därför behövs det ett svenskt regelverk som kompenserar kött- och mjölkproduktionen i de mindre gynnade områdena. Det bör ges regeringen till känna. Såväl som EU har som övergripande mål att det skall finnas ett jordbruk i hela landet respektive i hela unionen. För att klara den målsättningen är det nödvändigt med ett speciellt regelverk för jordbruket i de perifera områdena. Och i våra nordliga och glesare områden handlar det helt enkelt om att stimulera produktionen i syfte att den ej skall vika ytterligare. Om en ytterligare utglesning sker så finns det risk för en total utslagning av näringen i glesare områden. Nuvarande regelverk för jordbruket i norra behöver därför kompletteras med åtgärder som gör att produktionen stimuleras, i syfte att produktionen inte skall understiga dagens nivåer. Detta bör ges regeringen till känna. Ge jordbruket rättvisa konkurrensvillkor Jordbrukets särskatter missgynnar också norra på ett särskilt sätt. Budgetpropositionens förslag innebär en rad skattehöjningar för lantbruket och har en särskild udd riktad mot norra . Jordbruket i norra kännetecknas av små och många fält utspridda över en stor areal, vilket leder till att lantbrukaren tvingas köra långa sträckor varföre en höjd diselskatt slår särskilt hårt i denna del av . Hela höjningen av skatten på eldningsolja och el kommer inte att återbetalas varför även de slår extra hårt mot norra med ett strängare klimat och en längre vinter. Höjningen av jordbrukets särskatter bör därför avvisas. yrkar mer om jordbrukets konkurrensvillkor i jordbruksmotionen.