ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju330 · 2003-10-07 00:00:00 — Aktiv kvotering av nämndemän m.fl. med invandrarbakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiv kvotering av nämndemän m.fl. med invandrarbakgrund. Regeringen har arbetat aktivt för att motverka diskriminering och främlingsfientlighet inom olika samhällssektorer. Flera utredningar är på gång och några utredningar har redan lämnat sina betänkanden med förslag som ska göra vårt samhälle mer demokratiskt ur invandrarperspektiv. Något som både utreds av och debatteras i massmedier är bl.a. frågan om representanter för rättsväsendet som diskriminerar invandrare vid brottmål. En stor del av nämndemännen är etniska svenskar i pensionsåldern, och även om det är en stor fördel att ha livserfarenhet i detta uppdrag är det inte representativt för befolkning. Av poliser har invandrarbakgrund. Inte bara de som döms för olika brott utan också deras offer har ofta en annan etnisk bakgrund än de nämndemän, domare, åklagare och poliser som utreder brottet, företräder offret och beslutar om straffet. De som döms för brottet men också befrias för att de är oskyldiga har enligt till övervägande del invandrarbakgrund. Av någon anledning misstänks människor med en annan hudfärg eller ett osvenskt namn oftare för brott än de etniska svenskarna. Det speglar tydligt den strukturella diskriminering som finns i alla led av det svenska samhället. Även om en stor del av dem som är dömda för brott har utländsk härkomst är det en liten del av invandrare som begår brott. Den utredning som lades fram om framtidens nämndemän föreslår bland annat att införa en så kallad fri kvot, vilket betyder att nämndemän skulle kunna rekryteras från andra samhällsgrupper än de politiskt aktiva. Det skulle enligt min mening ge bättre förutsättningar för många invandrarföreningar eller andra organisationer som arbetar frivilligt med och engagerar sig för människor med olika sociala bakgrund att bli nämndemän. Kriminaliteten är till syvende och sist en social fråga, inte en invandrarfråga, och bör behandlas därefter. Därför anser jag att det är viktigt att bredda sammansättningen av nämndemän, åklagare, domare, poliser och advokater m.m. så att de som utreder, företräder och dömer människor i brottsliga eller civilrättsliga mål ska ha både språk- och kulturkompetens som behövs för en objektiv behandling av ärendet. I möjligaste mån bör en aktiv kvotering av personer med invandrarbakgrund ske vid rekrytering av nämndeman samt till utbildningar till respektive yrken inom rättsväsendet. Jag vet att regeringen bereder frågan för att lägga fram den till och jag hoppas att regeringen i detta arbete också särskilt beaktar frågan om kvotering av nämndemän för att nå en mer representativ bild av det svenska samhället inom rättsväsendet.
mot · GR02Ju331 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en utredning för att öka säkerheten för de företagare som utsätts för skadegörelse och systematisk förföljelse. Vi har blivit uppmärksammade på en företeelse som inte kan klassas som annat än terrorism, en terrorism som så gott som pågår i vårt land. Vi tänker på den terrorism som de som är verksamma inom pälsnäringen utsätts för. En form av terrorism där såväl fysiskt som psykiskt våld används i syfte att skada svensk pälsnäring. Det finns gott om uttalanden från aktivister i form av att aktivisterna skall stänga en specifik anläggning. Listan över oacceptabla handlingar för att uppnå syftet att tvinga den enskilde företagaren att stänga kan göras lång. Den omfattar allt ifrån mordbrand till skadegörelse på bostäder och bilar till telefonterror. Det kan inte anses rimligt att behöva ta emot 2040 samtal under dygnets alla timmar. Möjligen är det så att regelverket för telefonavlyssning bör ses över för att öka möjligheten att stävja telefonterror. Dessa handlingar utförs mot pälsfarmare och deras familjer, människor som lever upp till de lagar vi gemensamt satt för hur vi på bästa sätt skall ta hand om våra djur. pälsfarmare bedriver näringsverksamhet som är tillåten enligt svensk lagstiftning och skall därför känna samma trygghet som övriga företagare. Denna typ av terrorism som utförs för att sätta sig över dessa gemensamt beslutade lagar och regler måste stävjas, samhället får aldrig ge vika för fysiskt eller psykiskt våld mot enskilda medborgare.
mot · GR02Ju333 · 2003-10-07 00:00:00 — De poliser som på ett föredömligt sätt visar resultat inom sitt område måste ha en chans att bli befordrade. Som det är måste man ha en juristexamen för att ha en chans att avancera inom poliskåren. Detta gäller framförallt i de högre chefsstegen. Poliser som inte har denna examen kan bara avancera till en viss nivå. För att se till att lämpliga poliser får möjlighet att avancera inom polisen så bör det utformas fler och mer omfattande utbildningssteg. Det medför att poliser som genomgått befordringsutbildning skall ha möjlighet att kliva uppåt inom den polisiära karriärstegen. Vad som ovan anförts angående ökade möjligheter att avancera inom polisyrket bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ju337 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre samordning mellan myndigheter och bättre utnyttjande av befintlig teknik för bl.a. positionering. Polisens jakt på brottslingar av olika slag sker med många medel. Olika IT-system är viktiga hjälpmedel i detta arbete. Utvecklingen av IT-systemet Storm har skapat det som kallas KC-polis, ett digitalt nav i polisens dagliga, operativa verksamhet. KC står för kommunikationscentral. Det är i grunden ett standardsystem som heter Storm, System for Tasking and , som köpts in från en extern leverantör. Till detta har sedan svenska polisen kopplat på kartsystem, ( KC-karta) personaladministrativa system och telefoni- och radiokommunikation. Systemet används för all ledning och styrning av den minut-operativa verksamheten, där gripandeverksamheten är en del. Det går att söka efter historiska uppgifter i systemet. Data ligger online , därefter på backupband. går det inte att se var enskilda polisbilar befinner sig. Polisen räknar med att ha positionering av bilar klart . Inte heller kan polisen se om ambulanser eller brandbilar befinner sig på platsen. Mycket av upphandlingen av moderna system sker centralt, via , , men varje länspolismyndighet är självständig och RPS kan inte styra enskilda myndigheter i deras arbete. Det gör att det kan finnas olikheter mellan olika myndigheter, både i hur de jobbar och vilka system de använder. Det är givetvis av största vikt att landets myndigheter som har till uppgift att rädda och hjälpa människor utnyttjar befintlig IT-teknik på bästa sätt. Samordningen mellan dessa myndigheter behöver förbättras. Det är av största vikt att polis, ambulans och brandbilar t ex i en räddningsaktion kan se var olika insatsbilar finns, allt i syfte att snabbare och effektivare komma till undsättning.
mot · GR02Ju340 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvaring av vapen hos annan. Enligt vapenlagen åläggs en vapenägare att förvara sina skjutvapen i säkerhetsskåp eller annat lika säkert utrymme när vapnen inte brukas. Det är en bra och nödvändig regel för att förhindra vapenstölder eller annan otillbörlig åtkomst av vapen. Dock finns regler i vapenlagen som enligt min mening motverkar sitt syfte om säker hantering. Detta gäller lagreglerna om förvaring hos annan. Reglerna är mycket strikta i så måtto att de endast undantagsvis kan tillämpas och bygger på tillstånd hos polismyndighet. Tillståndet skall även alltid tidsbegränsas. Enligt RPSFS 2002:9 bör förvaring hos föräldrar kunna medges t.ex. när en son eller dotter flyttar från föräldrahemmet till en egen bostad i tätort eller större stad men avser att fortsättningsvis jaga på föräldrarnas marker eller tillsammans med förälder. Denna regel verkar onödigt detaljerad och styrande. För det första: Varför tas endast undantaget barn förälder upp? Det motsatta förhållandet torde även det vara tillämpligt att ett barn övertar föräldragården och föräldern flyttar till annat ställe. Jaktmarken är fortfarande belägen på den ursprungliga fastigheten och jakten kommer att bedrivas där. Varför skulle inte föräldern kunna tryggt förvara sitt vapen där jakten bedrivs? För det andra: I RPSFS 2002:9 behandlas även att tillstånd bör kunna ges när sonen eller dottern flyttar till egen bostad i tätort eller större stad. Måste det vara egen bostad? Kan tillståndet ej gälla om man sammanflyttar med någon annan ägare av bostaden? I detta fall torde det vara än mer motiverat att kunna förvara vapnet hos föräldrarna. Varför inskränkning endast om man flyttar till tätort eller större stad? För det tredje: Förflyttning av vapen i bil eller allmänt transportmedel innebär ökad risk för stöld. Det vore därför ur säkerhetssynpunkt bättre att ha vapnen under säkert förvar nära jaktmarken. Lagen bör enligt min mening inriktas på detta. För det fjärde: Enligt uppgift skall alla vapen förvaras på samma ställe. Detta innebär onödiga transporter. Till exempel om jakt på älg till allra största delen äger rum på föräldragården medan småviltjakt sker i närhet av den utflyttade personens bostadsort. Kulvapen skulle i det första fallet bäst förvaras på föräldragården, medan hagelvapen borde förvaras säkert i den utflyttades bostad. Förvaring hos annan än förälder kan medges t.ex. när någon flyttar till en storstad på grund av sitt arbete, men har kvar en väsentlig anknytning till sin hembygd, där han eller hon avser att fortsätta att bedriva jakt. Även utlandsvistelse tas upp i RPSFS 2002:9. Även denna regel verkar dåligt förankrad i verkligheten och med säkerhetstänkande. Är vapen tryggt förvarade i säkerhetsskåp borde detta vara tillräckligt. Långa transporter av vapen bör i största möjliga mån undvikas. Regeringen bör se över lagstiftning och förordningar vad gäller förvaring av jaktvapen så att onödig byråkrati undviks, samt att transporter av vapen minimeras. Detta innebär inte att kravet på säker förvaring av vapen skall sänkas.
mot · GR02Ju342 · 2003-10-07 00:00:00 — Våld i enkönade parrelationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetenshöjning avseende våld i enkönade parrelationer. Mäns våld mot kvinnor betraktades länge som en privatsak. Det våld som utövades inom hemmets väggar ansågs som parternas ensak och något som utomstående inte skulle lägga sig i. Det synsättet håller på att vända i och med att vi vet mer om mäns våld mot kvinnor. Lagstiftningen har ändrats och stödinsatser har tillkommit. Trots det återstår det fortfarande mycket att göra och mörkertalet är stort. Våld i enkönade parrelationer är än mer dolt. I en nyutgiven skrift av Nationellt råd för kvinnofrid, Kvinna slår kvinna och man slår man, konstateras det att, likt så många heterosexuella kvinnor, många bi- och homosexuella kvinnor och män lever otrygga i sina egna hem. De är utsatta för misshandel, sexuella övergrepp och psykisk misshandel. Enligt tillgänglig europeisk och amerikansk statistik har av alla lesbiska kvinnor varit utsatta för någon form av våld i en lesbisk relation. Det saknas säker statistik över homosexuella mäns situation, men även här finns det studier som antyder att utsattheten är minst lika hög som för lesbiska kvinnor. De som utsätts för våld i en enkönad parrelation har att övervinna dels svårigheten att tala om att man blir slagen av sin partner, dels att tala om sin homosexualitet. Vi lever fortfarande i ett samhälle där många inte ens för sina närmaste har talat om att de lever med en partner av samma kön. Det finns också fördomar som försvårar upptäckten av våld i enkönade parrelationer. När en man slår en man möter omgivningen det med kommentarer som det är väl bara att slå tillbaka. En kvinna som blir slagen av en annan kvinna möts av attityden att det är inte möjligt, kvinnor slåss inte och blir därmed osynliggjord. anser att det behövs en kompetenshöjning bland alla de instanser som möter våld i partnerrelationer polis, sjukvård, socialtjänst och kvinnojourer m.fl. om våld i enkönade relationer. För att kunna ge rätt insatser krävs det också mer forskning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02Ju343 · 2003-10-07 00:00:00 — Preskriptionstiden i mål om hets mot folkgrupp begär att regeringen återkommer med förslag till förlängning av preskriptionstiden i mål om hets mot folkgrupp i enlighet med vad i motionen anförs. arbetar för att människor skall välja att inte organisera sig i rasistiska, fascistiska eller nazistiska grupper för att man inte vill och inte har intresse av det. Vi motsätter oss ett organisationsförbud och anser att dessa organisationer, så länge de håller sig inom lagens gränser, bör ha yttrande- och mötesfrihet. Vi tror att argument, kunskap och politisk kamp är mer verkningsfullt än förbud. Däremot kräver att de lagar som kan användas för att stoppa de rasistiska, fascistiska och nazistiska gruppernas propaganda och verksamhet används fullt ut. Vi anser dock att lagen om hets mot folkgrupp innehåller element som gör att den ibland är svår att använda som ett effektivt verktyg i kampen mot rasismen, och att ett sådant är den alltför korta preskriptionstiden. Intresset för rasistisk och nynazistisk ideologi växer i , och är en av världens ledande producenter av vit makt-musik Av världens cirka 250 vit makt-band finns ett femtiotal i , vilket är lika många som i hela . Musiken och den kultur som följer i dess spår är en vanlig inkörsport till rasistiska och nazistiska organisationer för unga människor. Det handlar inte längre om en marginell företeelse, utan om en inkomstbringande industri med försäljning som sker genom postorderverksamhet och annonser i både nazistiska tidningar och kvällspressen. trädde lagen om hets mot folkgrupp i kraft i . Det har dessvärre varit svårt att komma åt problemet med vit makt-musik i domstolar av flera skäl. För att kunna åtalas måste det handla om gärning varigenom någon hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelser eller sexuell läggning (7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen). Producenterna av vit makt-musik vet att de riskerar åtal, och för att dölja innehållet har många satt i system att byta ut känsliga ord i de texthäften som medföljer cd-skivorna. Preskriptionstiden för cd-skivor löper ut efter att skivan pressats och lämnats för distribution, vilket innebär att det juridiska förfarandet måste påbörjas från det datumet. Om vit makt-rörelsen ska kunna hejdas från att fortsätta sprida rasistisk propaganda är det nödvändigt att samhället agerar konsekvent och principfast. Lagen om hets mot folkgrupp bör därför enligt mening ändras och preskriptionstiden förlängas till . Regeringen bör därför få i uppdrag att återkomma till med förslag till förlängning av preskriptionstiden i mål om hets mot folkgrupp i enlighet med vad i motionen anförts. Detta bör begära.
mot · GR02Ju344 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polismyndigheten skall kunna meddela förbud mot att bära maskering för ansiktet vid demonstration, om polismyndigheten vid tillståndsgivningen bedömer att risk för störande av den allmänna ordningen kan uppkomma. I har vi mötesfrihet och demonstrationsfrihet. Dessa rättigheter finns fastlagda i regeringsformens 2 kap 1 § punkterna 3 och 4. Demonstrationsfrihet definieras som frihet att anordna och delta i demonstration på allmän plats. Så måste det naturligtvis vara i ett samhälle som vill värna om yttrandefriheten och vara fritt och demokratiskt. Rätten att demonstrera för att ge uttryck för kritik, krav, protest, åsikt etc är en grundlagsfäst rättighet och bör så förbli. Vi skall vara rädda om och värna denna frihet, som är ett naturligt och viktigt inslag i en levande demokrati. Fria medborgare i ett demokratiskt samhälle skall alltid öppet kunna manifestera sina åsikter, bl.a. genom demonstrationer på gator och torg. skall samhällets medborgare kunna påräkna polisens skydd mot eventuellt våld, förstörelse och skadegörelse, som ibland inträffar i samband med demonstrationer. Demonstrationsfriheten missbrukas och utnyttjas ibland för andra syften än att demonstrera och demokratiskt argumentera för vissa åsikter. Det förekommer bl.a. att demonstranter söker dölja sin identitet genom att vid demonstration bära stickade huvor (rånarhuvor), masker eller liknande. Detta försvårar på ett påtagligt sätt polisens möjligheter att upprätthålla god ordning vid demonstration och strider mot hela den fria och öppna demonstrationsidén. Det förekommer att demonstrationer, där demonstranter döljer sin identitet med hjälp av rånarhuvor, urartar och övergår i kravaller och upplopp. Man kan på goda grunder misstänka att den som bär rånarhuva vid demonstration är ute i helt andra syften än att fredligt demonstrera för sina åsikter. Varför skulle man annars vilja dölja sitt ansikte? Därför bör demonstrationstillstånd kunna förenas med villkor från polisens sida att deltagarna uppträder öppet och utan maskering, när det bedöms föreligga risk för störande av den allmänna ordningen. Enligt regeringsformens 2 kap 14 § får mötes- och demonstrationsfriheten begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. Utan att regeringsformen lägger hinder i vägen kan polisen vid tillståndsprövning för demonstration ange vissa begränsade regler och krav för att en demonstration skall få genomföras. Det kan röra sådant som tid, plats, marschvägar etc. allt för att upprätthålla den allmänna ordningen under demonstrationen. bör i samma syfte äga rätt att besluta om maskeringsförbud när risk bedöms föreligga för störande av den allmänna ordningen.
mot · GR02Ju345 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisutbildningen. Vardagsbrotten, en grupp brott som mest berör människorna i deras vardagsliv, ökar kraftigt. Antalet inbrott i bostaden, cykel- och mopedstölder, misshandel och personrån utomhus är på ständig uppgång. Polisen själv tror att ökningen bland annat beror på att polisen tvingas prioritera andra brott. Bristen på resurser har nämligen lett till att polisen upprepade gånger har tvingats till ned- och omprioriteringar i sitt arbete. Brott som tidigare föranledde en polisiär insats kan bli lämnade utan åtgärd. När tryggheten inte fungerar uppenbarar sig konsekvenserna snabbt. Inte bara genom att försäkringsbolagens ökar och att man i större omfattning köper väktartjänster och larmanordningar utan även genom att människor själva börjar ta lagen i egna händer. Färska studier visar att det finns medborgargarden i 233 av landets 289 kommuner. Ju färre poliser, desto oftare bestämmer sig människor för att skydda sig själva. är ett exempel där det dessutom förekommit konflikter mellan medborgargarden och brottslingar som blivit tagna på bar gärning. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Det är statens uppgift att skydda människor. Ansvaret för detta skall inte lastas på människor själva. Stoppad polisutbildning och regeringens fortsatta nedskärningar och besparingar som följde har orsakat den oacceptabla situationen. Polisbristen i landet är nu så allvarlig att även Socialdemokraterna förespråkar en ökning av antalet poliser. Men deras planerade insatser räcker inte på långa vägar. kommer dessutom avgångarna att vara så stora att poliskåren åter kommer att fortsätta minska. För att säkra människors trygghet och förbättra personalsituationen som råder inom polisen krävs det därför en fördubbling av dagens utbildningskapacitet och att man därefter till utbildning antar minst 1000 nya poliser .
mot · GR02Ju346 · 2003-10-07 00:00:00 — Livvaktsskydd för rikets ledande befattningshavare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt inleda en översyn av systemet för livvaktsskydd av rikets ledning. Öppenhet är den svenska demokratins ledstjärna. Att värna denna öppenhet är en fråga för alla partier och alla politiker. Det är viktigt och eftersträvansvärt att landets ledande befattningshavare i så stor utsträckning som möjligt kan röra sig oförhindrat i samhället och träffa människor för att höra deras synpunkter på politiken. Det är också nödvändigt att det finns ett polisiärt skydd som gör att dessa befattningshavare personligen kan vara trygga. Skyddet måste vara effektivt och formas i förståelse för berörda människors integritet och vilja till dialog med andra. Det djupt tragiska mordet på utrikesminister understryker hur sårbart samhället är och hur viktigt det är att livvaktsskyddet för landets ledning är väl fungerande. Allvarligt nog var inte mordet på utrikesministern den första händelse som visade denna utsatthet, eller att dagens livvaktssystem inte fungerar. har såväl landets statschef som landets finansminister kunnat attackeras på allmän plats. 1986 mördades landets statsminister på öppen gata. Enligt säpochefen har säpo numera endast 70 livvakter. Det gör att endast tre medlemmar av regeringen kan ges skydd med statschefen och statsministern. För att klara skydd åt hela regeringen skulle 350 livvakter behövas, då 15 vakter krävs för varje person som skall skyddas. Antalet livvakter har sjunkit. Jag kan inte svara på hur många som fått sluta, sa i 12/9 2003 angående antalet tillgängliga livvakter. Bedömningen av hotbilden i enskilda fall görs av polisen, och det är uppenbart att denna bedömning i flera situationer har brustit, vilket bör föranleda åtgärder inom säpo. Men ansvaret för förutsättningarna för livvaktsskyddet att fungera väl i form av bl.a. tillräcklig finansiering, välfungerande regler och utbildningskvalitet ligger på politiken. Det finns således ett dubbelt ansvar för att livvaktsskyddet fungerar. Till det som måste ses över hör behovet av utökad omfattning av de samlade möjligheterna till livvaktsskydd, behovet av tillskott i finansieringen av livvaktsskyddet, kvaliteten på livvakternas utbildning, deras utrustning, samt förutsättningarna för kvalitativa riskbedömningar i enskilda fall inom säpo.
mot · GR02Ju347 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om brottslig verksamhet på fängelser. har frågan diskuterats och debatterats bl.a. i form av skriftliga frågor till justitieministern om en bättre kontroll av de på fängelse intagnas möjligheter till kommunikation. kunde media rapportera om hur en känd brottsling, dömd för mord, kunnat fortsätta och bedriva illegal verksamhet via mobiltelefon från sin cell. Flera andra exempel finns. Detta är oacceptabelt, framför allt som det finns metoder och teknik att använda för att förhindra sådant. På hemsida står bl a följande: Kriminalvården är en del av rättsväsendet. Vårt mål är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Bl a genom att försöka påverka de dömda att inte återfalla i brott. Detta bör följas åtminstone i så måtto att det under fängelsetid inte är möjligt att fortsätta/återfalla i brottslig verksamhet.