mot · GR02Fi240 · 2003-10-07 00:00:00 — godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vad som anförs i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till för , för samt till för . godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för enligt vad som anförs i motionen. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt vad som anförs i motionen (tabell 11). fastställer att målet för det finansiella sparandet i staten skall vara i balans över konjunkturcykeln. fastställer det finansiella sparandet i staten till av bruttonationalprodukten. godkänner beräkningen av det finansiella sparandet i den offentliga sektorn enligt vad som anförs i motionen (tabell 10). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell 13). godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden enligt vad som anförs i motionen (tabell 13). godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar enligt vad som anförs i motionen (tabell 13). godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som anförs i motionen (tabell 13). godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (tabell 13). anvisar anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställningen i tabell 12.1 anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, utgiftsområde 26 Statsskuldssräntor m.m. och utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt uppställningen i tabell 12. anvisar anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställningen i tabell 12.2 anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställningen i tabell 12.3 anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt uppställningen i tabell 12.4 anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställningen i tabell 12.5 anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställningen i tabell 12.6 anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställningen i tabell 12.7 anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad samt utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställningen i tabell 12.8 anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställningen i tabell 12.9 anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställningen i tabell 12.10 anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställningen i tabell 12.11 anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 21 Energi och utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställningen i tabell 12.12 anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställningen i tabell 12.13 anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen i tabell 12. begär hos regeringen förslag till lagändring så att sjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över från sjukförsäkringen till trafikförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av det statliga bolagsinnehavet. begär hos regeringen förslag om att det i inrättade särskilda kontot för insatser i av staten hel- och delägda aktiebolag avskaffas. godkänner vad som i motionen anförs om skattepolitikens långsiktiga inriktning. godkänner vad som i motionen anförs om behovet av en långsiktig skattereform.2 beslutar att regeringens förslag om lag till särskild skattereduktion vid taxering avslås. beslutar att regeringens förslag om lag till ändring i lagen om skatt på energi avslås till de delar som avser höjd koldioxidskatt och höjd elskatt för hushåll och service. beslutar att regeringens förslag om lag till ändring i inkomstskattelagen avslås till den del som avser uppräkning av skiktgränser för statlig skatt på förvärvsinkomster inför . beslutar att regeringens förslag till lag om ändring i lagen om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation avslås. beslutar att förslaget att bemyndiga regeringen att för det under utgiftsområde 16 uppförda ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 under 20042008 avslås. beslutar att förslaget att bemyndiga regeringen att genom utdelning eller annat förfarande överta aktierna i det dotterbolag som har bildat för att förvärva kommunala bostadsfastigheter av- slås. 1 Yrkande 13 hänvisat till KU. 2 Yrkandena 15 och 32 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 16 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 17 hänvisat till FöU. 5 Yrkande 18 hänvisat till UU. 6 Yrkande 19 hänvisat till SfU. 7 Yrkande 20 hänvisat till SoU. 8 Yrkande 21 hänvisat till AU. 9 Yrkande 22 hänvisat till UbU. 10 Yrkande 23 hänvisat till KrU. 11 Yrkande 24 hänvisat till BoU. 12 Yrkande 25 hänvisat till NU. 13 Yrkande 26 hänvisat till MJU. 14 Yrkande 27 hänvisat till TU. Från nej till ja kommer att stå utanför den gemensamma europeiska valutan. Vi har lovat att respektera utslaget och förvalta det på bästa möjliga sätt. Vi hade hoppats slippa hamna i den här situationen, men är vi där. Ämnet för denna motion till är därför hur ska klara sig så bra som möjligt ännu utan euron. Motionen handlar om hur vi som nation inte får fastna i nej utan mycket oftare bör säga ja, ja till förändringar som stärker oss , ja först och främst till en rad tillväxtåtgärder. Euron som valuta i var en punkt på tillväxtagenda. är den inte längre aktuell. Vi har inte ändrat ståndpunkt i frågan om euron, men konstaterar att dess införande skjutits . På lång sikt är vi övertygade om att behöver euron och kommer att få euron. Vi kommer att fortsatta att bilda opinion för internationell samverkan och för att det finns ett samband mellan företagens villkor och välståndet i ett land. Vi kommer att fortsätta att erbjuda ett ledarskap med en tydlig europeisk vision. Det är dags för förändring. Det är dags att säga ja: Ja till bättre villkor för företag och företagare i . Ja till ett brett program med skärpta regler mot missbruk, en rad egenmaktsreformer och större vårdinsatser för att stoppa de galopperande sjukkostnaderna. Ja till åtgärder för att integrationen av invandrare ska börja fungera. Ja till en bättre skola. Ja till en tuffare konkurrenspolitik för lägre priser och högre kvalitet, också i det tjänsteutbud som i praktiken monopoliserats av kommunerna. Ja till ett fördjupat europeiskt och internationellt samarbete, tills vidare på andra områden än valutapolitiken. Socialdemokratins ja-sida var i folkomröstningskampanjens slutskede en pålitlig partner. Men omvändelsen kom för sent och saknade därmed trovärdighet. Det tunga arv av Nej till som Socialdemokraterna bär med sig blev för tungt för den samlade ja-sidan. finns inga övertygande tecken på att socialdemokratin är förändrad. Den kommer att prioritera sammanhållning inom rörelsen och fred med LO framför en tydlig Europavision. Den kommer, trots vackra ord i en regeringsförklaring, inte att orka med en kraftfull tillväxtpolitik. Socialdemokraterna klarar inte att på riktigt föra in i . Socialdemokraterna klarar inte att få in på en varaktigt högre tillväxtbana. För dessa uppgifter krävs ett nytt ledarskap, ett liberalt ledarskap. Men också nej-partierna var svåra att känna igen. Att välfärden är så bra, villkoren så jämställda och möjligheterna till politiskt inflytande så goda är vi inte vana att höra från det hållet! Långt borta var orättvisa löner, brister i vård, stora barngrupper och lärarlösa lektioner. Långt borta var tjälskadade vägar och sänkta sjukersättningar. Långt borta var stigande arbetslöshet och sjunkande sysselsättning. Allt det vi diskuterade i valrörelsen för bara var som bortblåst! Hur kunde det vara trovärdigt? Människorna ser ju bristerna i sin egen vardag. Opinionsundersökarna kan ge svar. Nej-sidan fick draghjälp av Socialdemokraternas mångåriga mytbildning om att , när det gäller välstånd, är bättre än alla andra länder. Men det är just en myt. Faktum är att fortfarande ligger kvar på sin 17:de plats i välståndsligan, dit vi successivt sjönk . Regeringen har, med ett kort avbrott under själva eurovalrörelsen, skrutit med den svenska tillväxten. Det är en sanning med modifikation. har visserligen BNP i enligt den officiella statistiken vuxit snabbare än euroområdets, men bruttonationalinkomsten (det vi kan köpa för det vi producerar) har vuxit långsammare. Till det kommer det vi och andra påpekat om BNP-siffrornas bristande trovärdighet . Under folkomröstningskampanjen märkte vi mycket tydligt ett annat resultat av uthållig socialdemokratisk opinionsbildning. För få vill se sambandet mellan bra företagarvillkor och bra välfärd. Alltför många tycks acceptera ett vänstersocialistiskt synsätt att det tvärtom råder en motsättning mellan bra företagsvillkor och bra välfärd. Vi har matats med en bild av att är landet Annorlunda, där allting är mycket bättre. Vi har vaggats in i föreställningen om att det är politiker som skapar välstånd. Vi har vaggats in i föreställningen om att landet Annorlunda vinner på att hålla sig utanför internationellt samarbete. Vi har vaggats in i föreställningen om att är mycket rikare än alla andra. Men verkligheten är att inte alls är landet Annorlunda. Framför allt är det samma ekonomiska samband som gäller här, som överallt annars i världen. Välstånd måste skapas innan det kan fördelas. Välstånd skapas inte av politiker runt sammanträdesbord, utan av entreprenörer och människor som arbetar. Företagen hotar alltid med att flytta utomlands sade nej-sidan förgrymmat inför folkomröstningen. Formuleringen är ännu ett exempel på oviljan att ta till sig den verklighet som många års socialdemokratiskt styre och dominans lett fram till. De flesta svenska stora internationellt verksamma företag är inte längre svenska. Dessutom ger i genomsnitt 17 företagare upp så har det varit . Det är hög tid för förändring. Ska den bli möjlig, måste uppenbarligen den liberala opinionsbildningen bli effektivare. Vi måste övertyga fler om nyttan och behovet av internationalism och handel. Vi måste också bli mer framgångsrika när det gäller att informera om vilka krafter som skapar välstånd. Vi måste bli bättre på att förklara varför höjda vårdbiträdeslöner inte kan finansieras med högre skatt på vårdbiträden, utan bara genom växande inkomster i det privata företagandet. Att bra villkor för jobb och företagande därför är bra för vård och skola. Att bra villkor för exportindustri är bra för rättvisa kvinnolöner. Just nu befinner sig mitt i en konjunktursvacka. Den motverkas av ett lågt ränteläge, som förhoppningsvis bidrar till att göra avmattningen kortare och mindre djupgående än den annars blivit. Men i huvudsak styrs den utvecklingen av vad som händer i omvärlden. Socialdemokraterna och deras stödpartier lägger fram sin budgetproposition nästan exakt efter det val som präglades av en löfteskarusell, vallöften som sedan har brutits. För även om vi befinner oss i en konjunktursvacka, är detta inte huvudorsaken till de budgetproblem som präglat regeringens ekonomiska politik sedan valdagen 2002. Det är främst de stigande kostnaderna för sjukfrånvaro och majoritetens oförmåga att hantera denna. Det är majoritetens oförmåga att hålla sådana marginaler i den ekonomiska politiken att även det något lite oväntade kan hanteras. Vi sade före valet att kalkylerna inte håller. Vallöftena är för vidlyftiga. För egen del drog vi istället tillbaka vallöften: Införande av angelägna reformer såsom höjda ersättningstak i sjuk- och föräldraförsäkring, införande av barnkonto för småbarnsfamiljerna och förbättringar i stödet till tandvården måste skjutas . Inte till en bättre konjunktur utan tills kostnaderna för sjukfrånvaron kommer under kontroll och vi uppnår en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Socialdemokraterna gjorde tvärtom. De lovade runt och håller nu tunt. Resultatet är stigande statsskuld och sänkt sjukpeng. Det viktigaste löftesbrottet är mot det som står på första sidan i Socialdemokraternas valmanifest: Socialdemokratin kommer aldrig att medverka till att ekonomi undermineras. Därför måste reformer vara finansierade. Statens utgifter är högre än inkomsterna . Vi tror inte på en återgång till en konjunkturpolitik av den modell som tillämpades . Den skapade större långsiktiga problem än den löste kortsiktiga. Den rätta modellen tror vi är det som ibland kallas strukturreformer, alltså att oavsett konjunkturläge stärka de välståndsbildande krafterna. Den stora utmaningen består i att inför kommande år och årtionden skapa bättre villkor för ekonomisk utveckling. Bara så kan vi varaktigt säkra både jobb och inkomster för människor och finansiering av viktiga offentliga åtaganden. utfärdar därför redan nu två vallöften . Fler ska jobba. Statsskulden ska vara lägre. Vallöfte nr 1 Fler ska jobba Arbetslösheten måste bekämpas och sysselsättningen öka. Fler människor ska helt enkelt ha ett jobb att gå till. Vi föreslår därför: Ny arbetsmarknadspolitik, riv AMS, inför jobb- och utvecklingsgaranti. Jobb istället för bidrag jobbkontor istället för socialkontor för arbetslösa. Nytt mål sysselsatta i varje stadsdel. Snabbare ut och längre kvar på arbetsmarknaden genom effektivare studier, ändringar i arbetsrätt och avtalsförsäkringar m.m. Fler ska vara på jobbet måste komma på fötter! Den alarmerande ökningen av förtidspensioner i kombination med höga sjukskrivningstal måste brytas. Vi föreslår därför: Uppstramning av rätten att sjukskriva, bl a genom krav på utbildning i försäkringsmedicin. Rehabiliteringsgaranti så att de som behöver rehabilitering snabbt får det. Verklig finansiell samordning mellan försäkringskassa och vård för att korta sjukskrivningarna för dem som behöver operationer eller andra behandlingar. Omfattande försöksverksamhet med att landsting får pengar till att ansvara för 1/5 av sjukskrivningskostnaderna och därmed stimulans till att hålla nere sjukskrivningarna. Fler företag ska starta och växa Det är bara genom att fler vill starta, driva och expandera företag och göra det i som vi varaktigt kan ha många bra jobb och som vi kan finansiera viktiga offentliga åtaganden. Vi måste göra upp med oföretagsamhetsklimatet. Vi föreslår därför: Sänkta skatter på företagare och riskkapital, men inte sänkt bolagsskatt. Kriminalisera karteller och andra konkurrensreformer. Minska krångel och regleringar, öppna den offentliga sektorn. Nej till tredje sjuklöneveckan. Vallöfte nr 2 Statsskulden ska minska Budgetmarginal som räcker för det oförutsedda. Balans i statens finanser nytt mål för budgetpolitiken. Amorteringar genom företagsförsäljning. Uppstramning av budgetlag och budgetprocess. Inom ramen för en ansvarsfull budgetpolitik prioriterar vi strategiska skattesänkningar för jobb och företagande. Skattesänkningar ska vara kortsiktigt fullt finansierade, även om det är vår fasta övertygelse att dessa förslag leder till en mer dynamisk utveckling. Inkomstskattesänkningarna är inriktade på sänkta marginalskatter genom höjd nivå där statsskatten tas ut, borttagen s.k. värnskatt och infört förvärvsavdrag. Hushållens situation lättas genom sänkt skatt på hushållstjänster. Skatt på företagande sänks genom sänkt fåmansbolagsskatt, sänkt arbetsgivaravgift och borttagen förmögenhetsskatt. Vi prioriterar ökade resurser till ett antal angelägna områden. Nivån på det internationella biståndet återställs till av bruttonationalinkomsten. Vi vill göra en omfattande satsning på handikappomsorgen. En reform av den psykiatriska vården påbörjas och rättsväsendet får ökade resurser. Skattesänkningar och satsningar finansieras genom en reformering av arbetsmarknadspolitiken, genom att effektiva åtgärder sätt in för att få ner sjukskrivningarna och hejda den explosionsartade ökning av förtidspensioneringarna som regeringen räknar med. Vi skapar också utrymme genom att minska volymen på vissa byggstöd, stöd till företag, senareläggning av försvarskostnader, hårdare granskning av byråkratin samt genom att motsätta oss vissa av regeringens skattesänkningar. Genom en radikal reformpolitik för jobb och företagande och en ansvarsfull budgetpolitik skapar vi förutsättningar för en bättre ekonomisk utveckling i vårt land, oavsett konjunkturbild. Förändringar jämfört med regeringen, miljarder kronor -18,5 -21,6 -24,2 -6,3 -6,6 -6,8 -0,7 -3,4 -5,7 avskaffad extra s.k. värnskatt -3,4 -3,5 -3,6 -8,1 -8,1 -8,1 Skattereduktion gåvor till internationell verksamhet -0,2 -0,3 -0,5 Sänkt skatt på hushållstjänster -1,3 -2,6 -2,6 Höjd avdragsrätt för kompetens- och pensionssparande -0,35 -0,7 Slopad dubbelskatt på aktier -1,9 -4,9 Sänkt skatt på företag -7,1 -6,3 -5,9 -5,8 -5,0 -4,6 -1,3 -1,3 -1,3 -4,4 -4,1 -4,1 -1,1 -1,7 -5,1 Nej till vissa skattehöjningar -1,6 -1,4 -1,4 -34,2 -40,2 -49,4 Återställande av tredje veckan i sjukförsäkringen Forskning och kvalitetshöjande åtgärder Alkohol- och narkotikapolitik och folkhälsa Ökade resurser till skattemyndigheter och tullen Ökade resurser för bättre flyktingmottagande Förbättrade omställningspensioner och närståendepenning Summa skattesänkningar och satsningar Ny arbetsmarknadspolitik, lägre volym, mindre administration Minskade sjukpenning- och förtidspensionskostnader Nej till regeringens skattereduktion för fackavgift Minskad volym på vissa utbildningar Nej till regeringens bredband m.m. Nej till regeringens utbildningsåtgärder och återhållsam utbyggnad Nej till regeringens skattesänkningar Lägre räntekostnad och minskad anslagsförbrukning Åtgärder mot skatteplanering bostadsakut m.m. -3,0 -3,1 Den internationella bedömningen kan karaktäriseras som präglad av optimism med förbehåll. Det tycks som om världsekonomin är på väg att återhämta sig, men fallgroparna är många. Som så ofta är utvecklingen i en kärnfråga. De senaste indikatorerna tyder på en viss ökad optimism. Ekonomin får en stark stimulans genom de stora skattesänkningar som administrationen planerar . Men det är bara en del av den finanspolitiska stimulansen. beräknas det totala underskottet i de offentliga finanserna, dvs inklusive delstater, kommuner och socialförsäkringen, till av BNP. Men skattesänkningarna svarar bara för ca en fjärdedel därav. De offentliga utgifterna har ökat kraftigt. Det gäller försvarsutgifter, utgifter för kriget och återuppbyggnaden i men även kraftigt ökade utgifter för t.ex. medicin inom Medicare. Någon nedskärning av den offentliga sektorns omfattning är det knappast fråga om. Den amerikanska penningpolitiken har också varit stimulerande. Den oro som funnits tidigare för en deflationistisk utveckling har lett till en lätt penningpolitik. har också dollarns fall bidragit. Både finans- och penningpolitik har således stimulerande inriktning. Förväntningar har blivit mera optimistiska både bland hushåll och företag. För företagen har detta visat sig i ökad optimism i business confidence-mätningar och t.ex. i inköpschefsindex. Nedgången i hushållens förmögenhetstillgångar till följd av börsnedgången har motverkats av stigande fastighetsvärden. Även om hushållen har visat tveksamhet i konsumtionsundersökningar har det faktiska agerandet varit optimistiskt. Det som kan komma att göra hushållen mera försiktiga är försämringen av arbetsmarknaden. Sysselsättningen inom främst industrin har sjunkit och arbetslösheten har stigit till . Den senaste månadens siffror är dock bättre för sysselsättningen. Om inte arbetsmarknaden förbättras stadigvarande kan det komma att hålla tillbaka konsumtionen. Den stora frågan när det gäller den amerikanska ekonomin är de dubbla underskotten, budgetunderskottet och bytesbalansunderskottet. Den kraftiga efterfrågan och en stark dollar har lett till ett stigande bytesbalansunderskott. Det uppgår nu till av BNP, det största underskottet . har detta inte lett till några stora problem, underskottet har kunnat finansieras genom kapitalinflöde. Placerare i olika länder har varit villiga att köpa amerikanska aktier, obligationer etc i en sådan omfattning att det täckt underskottet. Den starka dollarn har gjort att detta varit möjligt och lönsamt. På lång sikt är detta knappast möjligt. Efterhand kommer placerare att bli mera tveksamma till att fortsätta att placera i amerikanska tillgångar. Denna process har börjat, dollarn har fallit med , andelen privata investerare som finansierar bytesbalansunderskottet har minskat. Det är i hög grad centralbanker i som finansierar genom köp av amerikanska statspapper. Deras motiv är bl.a. att hålla uppe dollarkursen gentemot den egna valutan för att tillförsäkra sig konkurrenskraft på den amerikanska marknaden. Skulle dollarn fortsätta att falla, och särskilt om fallet blir snabbt och djupt, blir läget annorlunda. Benägenheten att finansiera underskottet kommer att minska drastiskt. En svagare dollar kommer att å andra sidan att göra det lättare för att förbättra underskottet genom ökad export och lägre import. Men detta tar tid, och kommer underskottet att öka. Om bytesbalansunderskottet ska minska långsiktigt kräver det att dollarn försvagas. En viss försvagning har redan inträtt, men den kommer förmodligen att fortsätta. En viktig fråga är om dollarfallet kommer att ske i ordnade former eller ej. Med erfarenhet från hur valutamarknaderna kan fluktuera finns det inga garantier för ett successivt, lugnt dollarfall. Frågan är om erfarenheterna är giltiga. Då hade vi en liknande situation med en amerikansk administration som genomförde stora skattesänkningar och ökade de offentliga utgifterna (försvaret) kraftigt. Bytesbalansen försämrades också, om än inte i samma höga grad som . Då åstadkoms ett kraftigt dollarfall mot D-mark och yen genom interventioner av , och (the Plaza Accord). Förutsättningarna är nu sämre. Underskottet är större och har etablerats . Kapitalmarknaderna har vuxit så att officiella interventioner inte längre har samma kraft. Och och är inte i en ekonomisk situation där man kan tänka sig snabba uppgångar som skulle kunna absorbera amerikansk export. I både och EU är entusiasmen för en kraftig förstärkning av den egna valutan, och därmed en konkurrenskraftsförsämring, begränsad. Kommer dollarn att fortsätta att falla, vilket förefaller troligt, så kommer det nog att ske i mindre styrda former. En annan aspekt är att fler har en fast kurs mot dollarn. Skulle dollarn falla följer deras valutor med och uppnår ingen konkurrensförbättring mot dessa länder som vuxit i handel och ekonomisk betydelse. Ett sådant exempel är som är utsatt för amerikanska påtryckningar att lämna den fasta växelkursen och låta valutan flyta. Vid en fortsättning av och andras valutapolitik skulle inte ett dollarfall förbättra det amerikanska näringslivets konkurrenskraft gentemot dessa länder. Den konkurrenssituationen håller på att väcka starka protektionistiska strömningar i . har fått ta den plats som hade i amerikanska protektionisters föreställningsvärld. Det verkar bli China-bashing istället för Japan-bashing. Dessa strömningar är särskilt farliga inför ett presidentval. Efter sammanbrottet i handelsförhandlingarna i finns inte samma spärrar mot protektionism. Man riskerar att få se ett nätverk av bilaterala avtal mellan och EU och ett antal m.fl. Eftersom detta är mindre effektivt än multilaterala avtal kommer världen att förlora på en sådan ordning. De vänsterkrafter som hyllade sammanbrottet i som en seger för har fel.