ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So564 · 2003-10-07 00:00:00 — Rätt till daglig verksamhet för de med förvärvade hjärnskador tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av personkretsindelningen i LSS. En hjärnskada kan ha olika omfattning och svårighetsgrad men får ofta djupgående konsekvenser. hjärnskadas genom olyckor över 20.000 personer, i samband med olyckor i trafiken, på arbetsplatsen och på grund av sjukdomar i hjärnan, t.ex. stroke. Cirka 2.000 personer får allvarliga och bestående skador som de får leva med resten av sitt liv. Satsningar på kompetent och väl utbyggd akut omhändertagande innebär att många liv räddas. Gemensamt för en stor del skadade är att de hamnar i social isolering och svår ensamhet på grund av sina funktionshinder. Möjligheten till insatser genom LSS skulle innebära en mycket positiv förändring även för denna grupp. Den nuvarande lagstiftningen innebär dock att många personer med förvärvade hjärnskador inte omfattas av insats 10 9 § LSS, nämligen rätten till daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och som inte utbildar sig. För att få tillgång till denna insats krävs att man bedöms tillhöra personkrets 2 enligt 1§ LSS som omfattar personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Begåvningsmässigt funktionshinder kan beskrivas som nedsatta prestationer i psykologiska testsituationer, avsedda att bedöma vad som kallas intelligens, och omfattar inte alla de störningar som inträffar vid hjärnskador som leder till social inkompetens och isolering. Ett kognitivt funktionshinder innebär en bredare definition, som även omfattar personer med normal IQ men med skador som hindrar att denna intelligens kan användas på ett rationellt sätt. Det kan innebära nedsatt förmåga med exempelvis minne, kommunikation, initiativ, vakenhet, inlärning, planering, omvärldsuppfattning, omdöme och koncentration. Nuvarande skrivning innebär att personer med kognitiva funktionshinder ställs utan möjlighet att få tillgång till daglig verksamhet. Det är dessutom viktigt att se skillnaderna i behov för dessa olika grupper utifrån deras funktionshinder. Därför behöver en översyn göras av personkretsindelningen i LSS i syfte att inkludera kognitiva funktionshinder i enlighet med vad som anförts ovan.
mot · GR02So566 · 2003-10-07 00:00:00 — Vissa kostnadseffekter av socialtjänstlagens vistelsebegrepp begär att regeringen lägger fram förslag för att mildra kostnadseffekterna av socialtjänstlagens vistelsebegrepp vad gäller hemtjänst för de kommuner som har hög andel fritidsboende med hemvist i annan kommun. Socialtjänstlagens vistelsebegrepp har i stort sett vad gäller rätten till hemtjänst fungerat bra utom i några undantagsfall. Det är dock helt klart att vissa få kommuner som fungerar som sommarkommuner har fått ökade kostnader på grund av lagens vistelsebegrepp. När en person med varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser önskar flytta till en annan kommun får enligt SoL ansökan om bistånd ställas till inflyttningskommunen. Ansökan ska då behandlas som om den enskilde var bosatt där. Främst är det kustkommuner som drabbats av förhöjda kostnader på grund av detta. är situationen så att en semesterkommun utan förvarning kan stå inför fullbordat faktum att omvårdnad måste ordnas direkt till en person som är beviljad dygnetruntstöd i sin hemortskommun. I synnerhet där kommunen ligger i närheten av en storstad är problemen stora. Andelen fritidsboende som har sin hemvist i näraliggande storstad är betydande. Det får alltså effekt för för de fritidsboende som bor där och är berättigade till hemtjänst i sina hemvistkommuner. Flera kustkommuner har dessutom vikande befolkningsunderlag (fastboende) och brottas med ansträngd ekonomi. Ordinarie personal behöver vidare semester och man har ibland svårigheter att rekrytera semesterpersonal med de löner som betalas. har tidigare behandlat problematiken och då hänvisat till att tidigare utredningar inte visat på att den här typen av kostnadsproblem skulle uppstå. har socialtjänstlagens vistelsebegrepp varit i kraft och det kan konstateras att främst de här tre nämnda kommunerna utsatts för kostnader som går utöver det andra kommuner normalt kan räkna med på grund av lagens regler. Äldre och handikappade skall självfallet ha möjlighet att vistas i sina fritidshus när de så önskar, men den övervältring av hemtjänstkostnader som därmed sker borde avbalanseras för de berörda kommunerna. har alltså tidigare fastslagit att inga betydande merkostnader har uppstått för turistkommunerna. Om detta uttalande torde de berörda kommunerna ha en något annorlunda uppfattning. Därför har ett tio tal kommuner från ost- och bildat ett skärgårdsnätverk. En av frågorna man ämnar arbeta med för att underlätta för fastboende i skärgårdarna är just frågan om var personer som vistas stora delar av året i sitt fritidshus är mantalsskrivna och betalar skatt. Vi anser att det som krävs inte är generella nya system utan riktade åtgärder som kan tillgodose den som i hög grad är drabbade av det nuvarande systemet. bör begära att regeringen återkommer med förslag till lösningar för de kostnadsproblem som främst drabbar kustkommunerna med stort fritidsboende.
mot · GR02So571 · 2003-10-07 00:00:00 — Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02So579 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvården med tekniklösningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården. Olika initiativ har tagits för att öka tillgängligheten till olika samhällsorgan. Försöken med 24-timmarsmyndighet vid en rad myndigheter har givit ett gott resultat. Inom många andra viktiga samhällsorganisationer saknas denna möjlighet till enkel kontakt. Många människor upplever ett stort problem att via telefon komma i kontakt med hälso- och sjukvården då det är mycket begränsad telefontid för att bestämma tid för läkarbesök, få svar på provtagning, få besked om väntetider på olika sjukvårdsinrättningar m.m. De telefontider som erbjuds är oftast mycket begränsade och dessutom förlagda till tider då människor är på sina arbetsplatser. Det är svårt att avsätta tid för att sitta i telefonkö och det upplevs som ett stort problem. I budgetpropositionen finns förslag för att öka telefontillgängligheten till sjukvårdsupplysningen, vilket är mycket positivt. Lika stort är dock behovet av att öka telefontillgängligheten inom övrig hälso- och sjukvård. I statens avtal med landstingen bör frågan om medborgarnas möjlighet till snabb och enkel kontakt via tekniklösningar lyftas fram på liknande sätt som sker via pågående projekt med 24-timmarsmyndigheter inom andra områden.
mot · GR02So580 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prisreglering i tandvården. Kostnaden för tandvård är en betungande post för många människors privatekonomi. Vissa tvingas till och med avstå från nödvändig bastandvård. En god tandvård en viktig del av välfärden. Alla ska kunna få tillgång till den vård som behövs för att upprätthålla en god tandhälsa. har vissa förbättringar gjorts, bland annat vad gäller högkostnadsskydd för äldre. Det är viktigt att värna bastandvården och förebygga tandskador genom god tandvård när ekonomin tillåter. Kostnadsökningen hos alla vårdgivare har dock varit stor. Sedan det reformerade tandvårdsstödet som bland annat innebar fri prissättning infördes, har prishöjningarna varit större än väntat. Detta skulle leda till ökad konkurrens, men så blev inte fallet. Dessutom har kostnaderna för tandvårdsmaterial stigit. Därför bör regeringen överväga att införa en prisreglering som bromsar kostnadsutvecklingen i syfte att alla människor ska ha råd att söka tandvård.
mot · GR02So581 · 2003-10-07 00:00:00 — En motsvarighet till socialtjänstlagens lex inom LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en motsvarighet till socialtjänstlagens lex i LSS. Enligt 14 kap. 2 § socialtjänstlagen, den s.k. lex , ska de som jobbar inom omsorgen om personer som är äldre eller funktionshindrade anmäla allvarliga missförhållanden. Många personer som är äldre och/eller har funktionshinder har svårt att framföra klagomål på den omsorg de får, eftersom de inte vill uppfattas som besvärliga. Det kan också vara svårt för en person som är äldre eller har funktionshinder att få gehör för sina synpunkter, även om de är klart befogade. Men de funktionshindrade som får stödinsatser enligt en annan lag, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), skyddas inte av någon anmälningsplikt hos personalen. Även här finns dock behovet. Många personer med funktionshinder har svårt att framföra klagomål på de LSS-insatser de får. Många handläggare upplever också att de kommer i kläm mellan de krav som lagarna ställer och de budgetkrav de förväntas leva upp till. Till exempel har de som uppfyller kraven i LSS laglig rätt till den sökta stödinsatsen. Men många handläggare känner sig tvungna att ge muntliga och skriftliga besked om att LSS-insatsen inte kan beviljas på grund av att kommunen inte har råd. Detta är olagligt. Därför bör all personal som arbetar med att besluta om, utforma eller verkställa stödinsatser enligt socialtjänstlagen och LSS vara skyldiga att anmäla allvarliga missförhållanden i verksamheten.
mot · GR02So582 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av landstingens olika avgiftssystem för hjälpmedel. Landstingen i lägger olika avgifter på hjälpmedel såsom hörapparater och liknande. Skillnaden mellan de olika landstingen kan, när det gäller avgifter för hjälpmedel, bli avsevärda. Faran är, om skillnaden i kostnad blir så stor för exempelvis hjälpmedel till funktionsnedsättning, att detta skapar motsättningar till hela vår uppbyggnad av välfärdssystemet. Stora skillnader i kostnad för vård och stöd måste motverkas för ett mera rättvist system för vad till exempel hjälpmedel får kosta individen. Risken för att vi nu skall hamna i en situation där grupper känner sig diskriminerade framför andra när det gäller avgiftsbelagda hjälpmedel måste därför tas på största allvar. Därför bör regeringen göra en utvärdering av hur de olika landstingens avgifter nu kommer att slå för vissa grupper i samhället.
mot · GR02So583 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finansieringsansvaret för LSS-verksamheten bör överföras till staten. Alla underbara personer, som har en kropp eller knopp som fungerar annorlunda, har genom LSS-reformen fått möjligheten till ett eget liv, ett liv med livskvalitet och självbestämmande. När reformen genomfördes var det en revolution för dessa människor. Tyvärr har det inte flutit friktionsfritt, det kommer rapporter om att inte alla som är berättigade till LSS får sin lagliga rättighet tillgodosedd. Det kommunerna anför som skäl är resursbrist. Det är inte acceptabelt att en rättighetslagstiftning som denna inte är fullt ut finansierad av lagstiftaren. skiljer det mycket mellan kommunerna hur många som är berättigade till LSS. Dels finns det historiska arvet i de kommuner som tidigare hade landstingens vårdhem, t.ex. , och där man bedriver och säljer bra verksamhet i regi. Dels de kommuner, t.ex. , som har många i kommunen med extra stort vårdbehov eftersom de har en duktig entreprenör som länge varit etablerad där. Med nuvarande system och med det förslag som regeringen lagt så straffar man dessa kommuner som är duktiga, framsynta och som har en kvalitativ och bra verksamhet. Man straffar alla dessa människor som är beroende av lagen för möjligheten till ett självständigt liv inte kan det ha varit tanken från början med LSS. För att inte enskilda människor ska behöva hamna i kläm så är det min mening att finansieringsansvaret för LSS-verksamheten ska överföras till staten. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02So584 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklad anmälan för organdonatorer. Antalet organdonatorer är alldeles för litet i . Vi anser att det främsta skälet är att det är alltför krångligt att anmäla sitt intresse av att vara organdonator. I exempelvis , där man med jämna mellanrum omprövar sitt körkortsinnehav, följer det en liten röd plupp med det nya körkortet. Detta märke klistrar man på sitt körkort om man är villig att donera sina organ. Ett lika enkelt system i vårt eget land skulle med all säkerhet öka antalet mångdubbelt. Vi anser därför att regeringen bör utreda och komma med förslag om förenklad anmälan för organdonatorer.
mot · GR02So585 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att fri etableringsrätt för sjukgymnaster införs i enlighet med vad som anförs i motionen. Finansieringen av privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster har överförts från till landstingen. beslutade att införa etableringskontroll för dessa båda grupper. Beslutet innebär att landstingen även kan förvägra läkare och sjukgymnaster så kallad ersättningsetablering. Landstingen har alltså numera oinskränkt rätt att styra privatpraktikers etablering. Jag menar att landstingen i många fall sitter på dubbla stolar när det gäller frågan om ersättningsetableringar. När landstingen tvingas spara är risken stor för att sparbetingen drabbar privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster särskilt hårt. Sjukgymnasterna står för en viktig verksamhet rehabilitering och behandlingar som i många fall är ett alternativ till medicinering. Sjukgymnasternas verksamhet sparar kostnader inom andra delar av sjukvården. Det förefaller av detta skäl osannolikt att en fri etablering skulle påverka landstingens ekonomi negativt. Jag vill av detta skäl införa fri etablering för sjukgymnaster.
mot · GR02So587 · 2003-10-07 00:00:00 — Skyldighet anmäla missförhållanden vid insatser till stöd för funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en motsvarighet till socialtjänstlagens lex . Enligt 14 kap. 2 § socialtjänstlagen, den s.k. lex , ska de som arbetar inom omsorgen om personer som är äldre eller funktionshindrade anmäla allvarliga missförhållanden. Många personer som är äldre och/eller har funktionshinder har svårt att framföra klagomål på den omsorg de får, eftersom de inte vill uppfattas som besvärliga. Det kan också vara svårt för en person som är äldre eller har funktionshinder att få gehör för sina synpunkter, även om de är klart befogade. Men de funktionshindrade som får stödinsatser enligt en annan lag, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), skyddas inte av någon anmälningsplikt hos personalen. Även här finns dock behovet. Många personer med funktionshinder har svårt att framföra klagomål på de LSS-insatser de får. Många handläggare upplever också att de kommer i kläm mellan de krav som lagarna ställer och de budgetkrav de förväntas leva upp till. Till exempel har de som uppfyller kraven i LSS laglig rätt till den sökta stödinsatsen. Men många handläggare känner sig tvungna att ge muntliga och skriftliga besked om att LSS-insatsen inte kan beviljas på grund av att kommunen inte har råd. Detta är olagligt. Därför bör all personal som arbetar med att besluta om, utforma eller verkställa stödinsatser enligt socialtjänstlagen och LSS vara skyldiga att anmäla allvarliga missförhållanden i verksamheten.
mot · GR02So588 · 2003-10-07 00:00:00 — Reumatologi som självständig basspecialitet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reumatologi blir en egen basspecialitet inom svensk sjukvård. Reumatism omfattar ett stort antal olika diagnoser. Flera av sjukdomarna är mycket svåra och kan leda till allvarliga komplikationer och påtagligt ökad risk för dödlighet om de inte upptäcks och behandlas . All forskning visar att tidig diagnos och behandling är viktig för att bromsa sjukdomsförloppet och förebygga allvarliga komplikationer. I är omkring en miljon människor drabbade av någon reumatisk sjukdom. Det handlar om en folksjukdom och i hög grad om en kvinnosjukdom. av de som drabbas är kvinnor. Samhällsekonomin kräver att reumatiker får en snabb diagnos och rätt behandling. Enligt beräkningar från Hälsouniversitetet i kostar de reumatiska sjukdomarna samhället . Större delen, 22 miljarder, är indirekta kostnader som beror på sjukskrivningar och förtidspensioner. Rörelseorganens sjukdomar, dit de reumatiska sjukdomarna räknas, svarar för en tredjedel av kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspensioner. Vi vet dessutom att kvinnor har det svårare att få rehabilitering än män. Det största hotet mot den framtida reumatikervården är brist på specialistutbildade reumatologer. Stora pensionsavgångar väntar medan det är svårt att rekrytera nya läkare. Detta är särskilt allvarligt mot bakgrund av att de nya, kraftfulla behandlingsmetoderna ställer höga krav på specialistkunskaper hos läkarna. Forskningen går stadigt framåt och har flera stora genombrott gjorts på detta område. Det är av stor vikt att denna utveckling får fortsätta. För att kunna tillgodose att diagnoser ställs , att den framgångsrika forskningen fortsätter samt att specialister finns är en förutsättning för att reumatologi förblir en basspecialitet inom svensk sjukvård.
mot · GR02So589 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökat stöd till kvinnojourerna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka det ekonomiska stödet till landets kvinnojourer genom omfördelning av bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en större förståelse hos sociala myndigheter för betydelsen av de fristående kvinnojourernas arbete. har passerat sedan den första kvinnojouren startade i . har kvinnojourerna varit en för tusentals misshandlade och jagade kvinnor och barn. Förutom stöd och en temporär trygg plats utgörs kvinnojourernas arbete till stor del av förebyggande arbete med bl.a. utbildning om samhällets struktur, mäns våld mot kvinnor och barn samt våldets orsaker och konsekvenser. Kvinnojourernas verksamhet bedrivs med kommunala medel och en stor mängd frivilliginsatser. Efter hand som kommunernas ekonomiska situation har hårdnat har det ekonomiska stödet minskat. I många kommuner har kvinnojourerna en mycket ansträngd ekonomi. Vissa kommuner saknar helt kvinnojour. I kommun efter kommun hänvisar man till , som ofta har en synnerligen begränsad möjlighet att överta arbetet som kvinnojourer utför. Man saknar helt enkelt den specialistkunskap som finns på kvinnojourer. På grund av roll som myndighet leder en kvinnas besök till att olika lagstadgade, men i dessa fall inte önskvärda, processer måste inledas, framförallt om barn är inblandade. För att kvinnojourerna kontinuerligt ska kunna utgöra den förtroendefulla som behövs för dessa utsatta kvinnor och barn krävs att verksamheten är insynsskyddad och fristående från myndigheter. Tyvärr behövs kvinnojourerna i allt högre grad som går. Våldet mot kvinnor minskar inte, det verkar ständigt öka. Som ett led i samhällets arbete för att minska kvinnovåldet och utlysa kvinnofrid, krävs att vi inser vikten av kvinnojourerna och erbjuder dem det ekonomiska och moraliska stöd de behöver för att kunna fortsätta utföra sitt goda arbete. Dels bör större resurser anslås till kvinnojourernas verksamhet, dels bör förståelsen hos de sociala myndigheterna för kvinnojourernas verksamhet förbättras genom information och samråd.
mot · GR02So590 · 2003-10-07 00:00:00 — Vitesavgifter för icke verkställda beslut om LSS-insats tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild avgift för kommuner och landsting som inte verkställer en beslutad LSS-insats. Enligt 28 a § i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska en kommun åläggas att betala en särskild avgift, om den inte verkställer en LSS-insats som någon har rätt till enligt en dom. De kommuner som inte följer domstolarnas domar får alltså betala vite för detta. Men det kostar inget för kommunen att inte följa sina egna beslut om LSS-insatser. Eftersom besluten är gynnande kan de inte överklagas. Det kan därmed aldrig bli några domar, och kommunen kan lugnt låta bli att ge personer med funktionshinder de stödinsatser de har rätt till enligt lagen, utan att riskera vite. En rapport från visade att det fanns 2 571 ej verkställda beslut om LSS-insatser i landets kommuner. skriver i rapporten att man ett flertal gånger påtalat problemet med att beslut inte verkställs. Personer med funktionshinder förnekas alltså de insatser de har laglig rätt till, utan att de har någon möjlighet att överklaga. Vi kan inte lämna dem rättslösa. Därför bör avgiftsbestämmelsen i 28 a § LSS även gälla beslut om LSS-insatser, och inte bara domar.
mot · GR02So592 · 2003-10-07 00:00:00 — Kombinationen missbruk och psykisk sjukdom hos en människa kan ge upphov till en mycket stark utsatthet. Denna grupp av människor faller ofta mellan stolarna och drivs lätt ut till ett liv på gatorna. Till exempel har drygt hälften av alla hemlösa personer i psykiska problem enligt en undersökning av . anser att det, som ovan nämnts, måste ske en utbyggnad av antalet vårdplatser i missbruksvården. Vidare krävs en bättre samverkan mellan socialtjänst, missbruksvård och psykiatri. Narkotikapolitiken utvecklas i en särskild motion. 13 Förbättra uppföljning och utvärdering Psykiskt sjuka personer är överrepresenterade som förövare av grova våldsbrott. Men det måste betonas att de allra flesta psykiskt sjuka personer inte begår några brott (däremot är många farliga för sig själva). Mot bakgrund av uppmärksammade vansinnesdåd och den debatt som följt anser att det behövs forskning kring psykologiska och neuropsykologiska funktioner bland personlighetsmässigt avvikande våldsbenägna personer för att kunna tillhandahålla behandling och prevention. På ansvariga myndigheter finns stora brister när det gäller att följa och rapportera om brottsrelevant individorienterad forskning. Tillgänglig statistik är bristfällig både vad gäller kvalitet och innehåll. Det är även illa ställt med uppföljningen av andra mer övergripande frågeställningar kring psykiatrireformens effekter. Uppföljningen och utvärderingen av den psykiatriska vården måste bli betydligt bättre. De som arbetar med psykiskt sjuka personer i någon form poliser, socialarbetare och andra uppger ofta att situationen ser värre ut .
mot · GR02So594 · 2003-10-07 00:00:00 — Möjligheterna till mellantvång i psykiatrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av lagen om psykiatrisk tvångsvård. Av och till har psykiatripatienters situation diskuterats i media. Media tenderar ofta att närma sig psykiatrin från ytterligheter, d.v.s. reportage som speglar farlighetsperspektivet eller har en mer eller mindre socialpornografisk karaktär. Detta berör inte det stora flertalet patienter som söker psykiatrin för depression, svåra kriser, svår ångestproblematik med mera. En kärna i medias rapportering speglar dock en svårighet med en begränsad grupp patienter. Denna mindre grupp patienter saknar sjukdomsinsikt eller avstår av andra skäl psykiatrisk behandling trots att det medicinska tillståndet skulle förbättras av medicinering och en psykiatrisk kontakt. Dessa personer kan av och till tvångsvårdas enl. LPT inom psykiatrisk slutenvård, då tillståndet så erfordrar. De medicineras och behandlas i dessa sammanhang, så att de vid utskrivningen är till fara för sig själv eller andra. När de sedan kallas till återbesök till psykiatrisk öppenvård uteblir de. De kan sluta medicinera och återinsjuknar därefter igen. Psykiatrin står i princip maktlös i dessa lägen, så länge inte andra slår larm eller det finns indikationer om att det psykiska hälsotillståndet är sådant att det kan finnas skäl för ny tvångsvård. I dessa fall skulle någon form av mellantvång underlätta en fortsatt vårdkontakt. Eftervårdsperioden efter en tvångsvårdsperiod skulle kunna innehålla föreskrifter om återbesök i öppenvård samt t.ex. medicinering.