mot · GR02N347 · 2003-10-07 00:00:00 — Kombinationer med utökade godstransporter på järnväg skapar ibland bättre möjligheter även för person- och turisttrafiken. Resan i sig kan ibland utgöra en lika viktig upplevelse som själva resmålet. Tågresa på är ett sådant exempel. Ekonomiskt stöd till en kraftfull internationell marknadsföring skulle innebära mycket för dem som lever på turism längs banan. anser att anslagen till infrastrukturinvesteringar, drift och underhåll ska öka kraftfullt av minskade anslag. Vi anslår därför mer än regeringen på vägar, järnvägar och farleder vilket redovisas närmare i vår motion på utgiftsområde 22 Kommunikationer. 12.5 Forskning och utbildning Det är viktigt att deltar aktivt i den forskning som bedrivs kring turism. Lika viktigt är att de erfarenheter och de forskningsrön som framkommer på ett enkelt, snabbt och billigt sätt förs ut till näringen. På utbildningssidan finns ett brett utbud av kurser på gymnasienivå, inom vuxenutbildningen, inom AMS och de kvalificerade yrkesutbildningarna och som högskoleutbildning. Den kvalificerade yrkesutbildningen som varvar teori och praktik finns på ett tjugofemtal platser. Utbildningarna har olika inriktning, och de flesta kurser är på 80 poäng. Efterfrågan på kvalificerad arbetskraft ökar successivt inom rese- och turistnäringen, och möjligheterna att få arbete efter utbildningen är goda. Viktigt är att skapa utbildningsvägar för att de som har erfarenhet ska kunna komplettera med teori, det vill säga man måste ha turismutbildning med flexibilitet. Andra problem är att logistikutbildning saknas i utbildningen och att den akademiska turismutbildningen har alltför mycket av storstadsprägel. 12.6 Tillgång till riskkapital Turistnäringen består av en rik variation av företag med mycket olika behov av riskkapital. En stor hotellanläggning med skidliftar har ett behov av kapital, en fiskearrangör ett annat. En god service är ofta den största tillgången i ett turistföretag, och banker och andra vågar inte ge lån utan säkerhet i fasta tillgångar. inför därför möjligheten till ett riskkapitalavdrag som innebär att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar . vill också införa ett så kallat etableringskonto, vilket innebär att man skattefritt kan spara för att senare starta ett företag. 13 Förbättrade villkor för utveckling av näringen För att den svenska turistnäringens betydelse skall kunna öka väsentligt krävs ett flertal förändringar av lagar och förordningar, myndigheters ageranden, statliga investeringar och annat som begränsar utvecklingen. De regler som bestäms i politisk ordning måste vara långsiktigt stabila och likvärdiga med dem i andra länder och i andra näringar. De gäller bland annat skatteregler, förutsättningar för finansiering och insatser för marknadsföring. För framför allt små företag med endast ett fåtal anställda innebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad i verksamheten och om man skulle vilja nyanställa. vill att arbetsgivaravgifterna reduceras med totalt på löneunderlag i hela landet detta förutom att vi stöder den nedsättning av företagens sociala avgifter, från av avgiftsunderlaget på löneunderlag , som gäller i stödområde A. Skattereglerna för fåmansbolagen, där turistföretagen ofta hör hemma, är ytterligt komplicerade. Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, det vill säga lön, där fåmansbolagen missgynnas med dagens regler. föreslår en lösning som innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell. Det betyder att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. För att ytterligare underlätta för turistnäringen anser vi att restaurangmomsen bör sänkas när det finns utrymme i statsfinanserna att göra detta. föreslår också sänkt bensinskatt med per liter i stödområde A. Eftersom avstånden är längre i de delarna av är det rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden, för såväl lokalbefolkning som för turister. Andra förslag som skulle hjälpa turistföretagen redovisas närmare i partimotionen på utgiftsområde 24. 13.2 Konkurrens på lika villkor En kommun ska inte engagera sig i sådana aktiviteter som privata företag kan sköta lika bra. Kommunala anläggningar sågs förut som sysselsättningsräddare, nu betraktar de privata dem som illojala konkurrenter. Neutrala marknadsekonomiska villkor skall gälla även inom turistnäringen. Det kommunala engagemanget på turismens område skapar svårigheter såväl för redan etablerade företag som för företag som vill komma in på marknaden. Det är fel om den kommunala turistverksamhetens uppbyggnad finansieras med skattemedel och den fortsatta driften sker med kommunala driftbidrag. Detta ger en annan kostnadsbild än för de privata aktörerna. När en kommun ger bidrag eller fördelaktiga lån till en av företagarna på orten eller ett kommunägt bolag förfogar över strategiskt viktiga resurser som man inte låter konkurrerande aktörer utnyttja på samma villkor, snedvrider man konkurrensen. Det är till exempel inte ovanligt att kommunerna satsar på guideverksamhet , driver sommarcaféer eller hyr ut kanoter. Inga sysselsättningsaspekter får vara alibi för att sådan konkurrenssnedvridande näringsverksamhet bedrivs om det finns risk att privata aktörer slås ut. Ett annat problem är att det kan vara svårt för företagaren att hävda sig mot kommunen i de fall tvister uppstår. anser att kommunallagen måste ändras så att företag ges bättre möjligheter att överklaga beslut och möjlighet att i domstol pröva kommunalt stöd. De arbetsrättsliga reglerna måste anpassas till de särskilda krav som finns inom turistnäringen. En god turistservice kräver bemanning i princip dygnet runt. Turistnäringen är också i hög grad säsongsbetonad, varför särskilda anställningsregler kan krävas. Det är svårt att gå mellan olika anställningsformer. Exempelvis kan en person som arbetar som anställd under del av året för att verka som egen företagare, svårligen göra detta . Regelverket behöver ändras för att det ska bli möjligt. Flexiblare arbetstider ger ökade möjligheter till varaktiga anställningar och ökad produktivitet. 13.4 Förenkling av regelverket Många regler och bestämmelser kan vara välmotiverade, men det finns alltför många exempel där systemet, som är till för att skydda och hjälpa, i stället stjälper företagen. Det lilla företaget kan inte på samma sätt som storföretagen hålla speciell kompetens för administrativa uppgifter. De rigida bestämmelserna innebär höga tillsynskostnader för alla företagare och då också turistföretagen. Krångliga och till synes onödiga regler får inte stjälpa företagandet. Det finns ett antal regler som bör förbättras och förenklas. Småföretagsdelegationen lade1998 fram 81 konkreta förslag till regelförenklingar på regeringens bord. Regeringen har dock varit väldigt passiv och väldigt lite har skett på området. kräver att företagens kostnader för att administrera regelverket ska minskas under innevarande mandatperiod. En stor del av lagstiftningen kring livsmedel och hälsoskydd utgår från företag som är knutna till byggnader och fasta inventarier. De turistföretag som är baserade på upplevelser i skog och mark stöter ofta på problem eftersom fasta byggnader ofta saknas. Det lilla turistföretaget har inte de resurser som reglerna är utformade för. Detta hämmar turistnäringens fortsatta tillväxt. För att inte hindra det lilla turistföretaget att bedriva sin verksamhet krävs flexibla regler. Det är orimligt att samma lagstiftning gäller för samtliga företag oavsett inriktning, lokalisering och storlek. 13.5 Myndighetskontroll och dubbla avgifter Myndigheterna ska fokusera på syftet med en regel. Ett tillsynsuppdrag bör inte inskränka sig bara till myndighetsutövning utan också uppfylla en viktig servicefunktion. måste ofta turistföretagen betala dubbla avgifter för myndighetskontroll. Vid kontroller av exempelvis kylanläggningar krävs att ett auktoriserat företag utför besiktningen. Efter denna kontroll sker en ytterligare kontroll av den ansvariga myndigheten. Turistföretagen betalar båda kontrollerna. Ett system utformat på ett liknande sätt som kontrollen inom bilbesiktningen där myndigheten bara ackrediterar och granskar besiktningsföretaget skulle vara mycket smidigare för de små företagen. Är kontrollen utförd av en certifierad besiktningsman ska kvaliteten på besiktningen vara garanterad. Myndigheten kontrollerar alltså endast reparationsfirman och inte turistföretaget. Vid nyetableringar är ofta många myndigheter inblandade, vilket förhalar företagsstarten. Lagstiftningen inom olika sektorer kommer också ibland i konflikt med varandra, vilket går ut över företagaren. menar att det krävs en bättre samordning mellan de olika myndigheterna. En samlokalisering av alla statliga myndigheter bör eftersträvas på regional nivå. Då kan regionala behov stödjas och samordnas. Myndigheterna bör minimera kontrollen av anläggningar som fungerat utan anmärkning och istället fokusera resurserna på de anläggningar som har problem. 13.6 Samordnad tillsyn genom branschkunniga företagshandläggare Inför särskilda så kallade företagshandläggare som svarar för samordning av tillstånd för en viss bransch, till exempel hotell och restaurang, småskalig och naturnära turism, evenemang osv. Det borde vara möjligt med ett interkommunalt samarbete så att flera kommuner kan nyttja den specialkompetens inom en bransch som byggts upp i en kommun. Myndigheterna bör åläggas att inom meddela företagaren om tillstånd ges eller inte. I de fall där olika myndigheter ställer motstridiga krav ska detta hanteras mellan myndigheterna utan att dra in företagaren.