mot · GR02MJ10 · 2003-11-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:9 EU-prioriteringar för att nå miljömålen Regeringens skrivelse 2003/04:9 EU-prioriteringar för att nå miljömålen pekar ut fyra områden som bör prioritera inom EU:s miljöarbete. klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor, kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågorna inom ramen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster, en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologisk mångfald samt Som ett komplement till denna prioritering föreslår att regeringen även bör prioritera frågor rörande odlingslandskapet och den därmed förknippade gemensamma jordbrukspolitiken. Vi ser regeringens skrivelse som en ram som skall fyllas med konkret innehåll. framför flera sådana konkreta förslag på frågor bör driva inom de olika områdena. Vi har därvid i möjligaste mån undvikit att upprepa yrkanden från den allmänna motionstiden. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 5 Prioriterade områden 4 6 De svenska miljökvalitetsmålen och EU-arbetet 5 6.1 Begränsad klimatpåverkan 5 6.3 Bara naturlig försurning 7 6.4 Giftfri miljö 7 6.5 Skyddande ozonskikt 7 6.6 Säker strålmiljö 8 6.7 Ingen övergödning 8 6.8 Levande sjöar och vattendrag 8 6.9 Grundvatten av god kvalitet 8 6.10 Hav i balans samt levande kust och skärgård 9 6.10.2 Kemiska substanser 9 6.10.3 Skydd av marin fauna 10 6.10.4 Ekologiskt hållbart fiske 10 6.10.5 Socialt hållbart fiske 11 6.11 Myllrande våtmarker 12 6.12 Levande skogar 12 6.13 Ett rikt odlingslandskap 12 6.13.1 Livskraftigt jordbruk är en förutsättning för ett rikt odlingslandskap 12 6.13.2 Global solidaritet 13 6.13.3 Ekologisk odling 14 6.13.4 Minskat näringsläckage 14 6.13.5 Genmodifierade grödor 14 6.14 Storslagen fjällmiljö 16 6.15 God bebyggd miljö 16 7 Genomförande av prioriteringarna 17 7.1 EU:s beslutsprocesser i miljöfrågor 17 7.2 Ekonomiska styrmedel 17 7.3 Offentlig upphandling 18 7.4 EU:s biståndsverksamhet 18 7.4.1 Miljöprövning vid exportkrediter 19 7.5 Forskning och utveckling 19 7.6 Information och miljöledning 19 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevarandet av ett rikt odlingslandskap skall vara ett område där insatser särskilt prioriteras inom EU-arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s ansvar för upprättandet av ett hållbart trafiksystem utan fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetet med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder inom EU mot oljeutsläpp till havs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU-länderna ratificerar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s finansieringsdel av miljö- och landsbygdsprogrammet bör öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om för offentlig upphandling vad avser möjligheten att välja bort produkter som framställts genom användande av genetiskt modifierade organismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om miniminivåer på miljöavgifter skall kunna fattas genom majoritetsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internalisering av miljökostnaderna för produktion och transport av varor, såväl på den inre marknaden som i internationella handelsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för medlemsländer att ha strängare miljöregler än vad EU:s lagstiftning kräver. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på miljöhänsyn, inklusive hänsyn till transporter, vid offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU genom handel och bistånd bör underlätta omställningen till miljömässigt hållbara tekniker, i synnerhet energisystem, i tredje världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöprövning vid exportkrediter från medlemsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör vara pådrivande i fusionsforskningen och medverka till att ITER konstrueras . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör införa ett komplement till EMAS för mindre företag. välkomnar regeringens skrivelse 2003/04:9. För ett litet land som är det nödvändigt att koncentrera sina ansträngningar för att kunna få genomslag för viktiga synpunkter. ser Europeiska unionen som ett viktigt forum för att driva miljöfrågor. Då miljöproblemen är gränsöverskridande till sin natur är EU i många fall den mest lämpliga nivån för att lösa miljöproblemen i vår världsdel. Förvaltarskapsprincipen måste vara förankrad och få en tydlig tillämpning i EU. Det innebär att en långsiktigt hållbar utveckling måste vara målet för samtliga . Försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar bör vara centrala i miljöarbetet i EU. Miljöpolitiken bör vara så flexibel att varje land och region kan anpassa åtgärder efter sina unika förhållanden. har genom sin politiska och idémässiga tradition ett särskilt ansvar att vara pådrivande i miljöfrågorna inom EU. Inte minst gäller detta de svenska , som tidigt insåg miljöfrågornas betydelse för samhället. För att fastställa de områden där svenska insatser bör prioriteras inom EU:s miljöarbete väljer följande kriterier som utgångspunkter: Problem vars lösning involverar omfattande teknikutveckling, som inte i första hand är begränsad till . Problem som sin till natur är sådana att det land eller de länder som försöker lösa dem på egen hand drabbas av allvarliga konkurrensnackdelar. Problem som orsakas av, eller vars lösning försvåras av, EU:s gemensamma politik. Problem som utgör särskilt akuta hot mot miljö eller intressen. F. Problem som försvårar relationerna mellan EU och omvärlden, eller orsakar globala orättvisor. I nedanstående tabell åskådliggörs vilka av dessa kriterier som är aktuella för de 15 svenska miljökvalitetsmålen. Slutsatsen blir att de miljökvalitetsmål som bör prioriteras är följande: Hav i balans samt levande kust och skärgård Dessa miljömål stämmer ganska väl med den bedömning regeringen gjort, även om regeringens skrivelse inte formulerar de prioriterade områdena i termer av miljökvalitetsmål. Som ett komplement till de i regeringens skrivelse utpekade målen skulle dock vilja förorda att även frågorna om odlingslandskapet och den därmed relaterade gemensamma jordbrukspolitiken skall prioriteras av den i EU-arbetet. Förslag på frågor som bör driva finns nedan under punkt 6.13. 6 De svenska miljökvalitetsmålen och EU-arbetet anser att klimatmålet bör vara det högst prioriterade miljömålet i EU:s miljösamarbete. delar regeringens bedömning att EU:s arbete med klimatproblemet bör vara inriktat på åtgärder som är fördelaktiga att samordna, som inte eller endast svårligen kan genomföras på nationell nivå och som stärker EU:s trovärdighet i internationella förhandlingar. anser dock att nödvändigheten av ett kraftfullt samarbete för att fasa ut fossilbränsleanvändningen inom transportsektorn behöver lyftas fram tydligare. Det är absolut nödvändigt att kommer med i det internationella samarbetet mot växthuseffekten. Detta måste vara det viktigaste europeiska kravet i förhandlingar med . Klimatfrågan är bara ett exempel på den arrogans som ofta uppvisar i det internationella umgänget, vilken förargar opinionen i åtskilliga länder och underblåser antiamerikanska strömningar. Det är därför även ett ömsesidigt säkerhetsintresse för både och EU att frågan löses. Denna insikt måste bibringas administrationen i . Erfarenheten visar att genom sin stora bilpark kunnat vara pådrivande i utvecklingen av miljövänlig teknik. Tydliga krav från EU skulle kunna ge en ännu snabbare teknikutveckling. Mot bakgrund av roll som bilnation och den stora kompetens som bilindustrin i besitter, bör regeringen inom EU vara betydligt mer frimodig i arbetet med att få fram ett långsiktigt hållbart trafiksystem med förnyelsebara bränslen. Europeiska teknikgenombrott kan sedan komma hela världen till nytta. anser att bör gå i täten för en nollvision för fossila bränslen. På kort sikt bör ökad övergång till dieselbilar eftersträvas under förutsättning att begränsningar av partikelutsläpp kan lösas på ett tillfredsställande sätt. Som påpekas i regeringens skrivelse, har utsläppen av koldioxid från tunga fordon och arbetsmaskiner inte uppmärksammats tillräckligt inom EU. vill framhålla att dessa fordon också orsakar stora utsläpp av kväveoxider och kolväten. Det krävs gemensamma EU-regler mot avgasutsläppen från arbetsmaskiner, utombordsmotorer och motordrivna trädgårdsredskap. Särskilt bör utsläppen från sjöfarten minskas. drivs många färjor med regelbunden trafik på med lågsvavlig och förhållandevis miljövänlig bunkerolja. har som första land i världen infört miljödifferentierade avgifter. Principen är att fartyg som trafikerar svenska hamnar och som minskar sina utsläpp, t.ex. genom katalytisk avgasrening och användning av oljor med låg svavelhalt, skall få betala mindre i avgift. De miljödifferentierade farledsavgifterna har uppskattningsvis lett till att utsläppen av svaveloxid har minskat med ca och kväveoxider med ca inom Östersjö- och . Miljödifferentierade avgifter på sjöfart är ett bra exempel på en åtgärd som bör vidtas på EU-nivå. Här skulle majoritetsbeslut om miniminivåer för bland annat svavelutsläpp vara lämpligt. bör inom EU driva denna fråga i syfte att uppnå visionen om ett svavelfritt . Arbetet får dock inte begränsas till att bekämpa svavelutsläpp och andra föroreningar. Det krävs en genomarbetad strategi för att föra det europeiska transportsystemet bort från användningen av fossila bränslen. Sjöfarten står för en stor andel av utsläppen av växthusgaser. Gemensamma EU-åtgärder måste vidtas för att ersätta sjöfartens bränslen med klimatvänliga alternativ. För övrigt instämmer i regeringens bedömning vad avser frisk luft. 6.3 Bara naturlig försurning instämmer i regeringens bedömning. En av de viktigaste delarna i EU:s miljöarbete är de förhandlingar som sker i samband med fastställandet av . Arbetet är ofta hårt tidspressat men kräver mycket förberedelsetid för att resultatet skall bli bra för människor och miljö. Ett utkast till förslag på gemensam kemikaliestadga har varit ute på remiss, varunder bland andra lämnat synpunkter. i påpekar bland andra att förslaget tydligare bör klargöra att de kemikalier som inte uppfyller kraven för registrering skall bli förbjudna. anser vidare att substitutionsprincipen skall följas så att inga kemikalier godkänns om det finns lika bra, mindre farliga alternativ. De testmetoder för djurförsök som anvisas i kemikaliestadgan skall vara vetenskapligt utvärderade och följa riktlinjer för djurförsök. Det är angeläget att den databas, som skall skapas för registrering av kemikalierna, är öppen för alla företag som är skyldiga att utvärdera riskerna med sina kemikalier, detta för att minimera onödig användning av djurförsök. Det är viktigt att producenterna får information om hur de kan få tag på existerande data om de ämnen de blir skyldiga att testa enligt den nya stadgan. Även de producenter som producerar mindre än av en kemikalie bör få tillgång till databasen. För att minska användningen av djurförsök måste information om alternativa metoder för testning av kemikalier göras tillgänglig för alla producenter. Kemikaliestrategin bör inte heller stipulera vilka testmetoder som skall användas (t.ex. att djurförsök måste användas för vissa kemikalier), utan hålla dörren öppen för att nya teststrategier kommer utvecklas under arbetets gång. Kommissionens förslag presenterades . Enligt mening är kommissionens förslag sämre än det utkast som var ute på remiss. delar regeringens bedömning. delar regeringens bedömning. Det är viktigt att tillämpningen av vattendirektivet tar hänsyn till de skilda förutsättningar som finns att minska övergödning i olika delar av unionen. Åtgärder behövs för att få fungerande reningsverk på andra sidan , och det är rimligt att EU bidrar till att bekosta en del av den upprustning som behövs i reningsverken i de nya medlemsländer som ligger vid . Denna typ av biståndsinsatser kommer att behövas ännu framöver. Kväveutsläppen från jordbruket måste också minimeras, till exempel genom att utöka möjligheten för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödesstöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Frikostigare regler för utdelande av s.k. LBU-stöd behövs. Även när det gäller jordbrukets näringsutsläpp är det viktigt att stödja utvecklingen i och . Regelsystemet för stöd till de nya medlemsländerna måste därför uppmuntra till näringsuppfångande åtgärder i jordbruket. Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull förlora i avkastning. Därför är det olyckligt att den begränsat möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor till , , , , och . Prioriteringarna i EU:s miljöarbete bör inte begränsas enbart till en frågeställning kring vilka krav skall driva inom EU. Det är också viktigt att lever upp till de miljökrav som EU beslutat. I ett s.k. motiverat yttrande påpekar att om verkligen ska uppfylla EU:s nitratdirektiv bör stödet för odling av fånggrödor utvidgas så att jordbruksområdena runt , , och , där jordbruket kan bidra till övergödning, också omfattas. Om jordbruket ska kunna utnyttja slam från avloppsreningsverk och därigenom reducera slöseriet med fosfor och kväveresurser krävs att EU:s lagstiftning ses över. och har fått igenom ett undantag som innebär att bönderna i dessa länder får lov att använda sig av hushållsavfall i form av komposter och rötslam ifrån reningsverk vid ekologisk produktion fram till . Frågan behöver dock en permanent lösning. 6.8 Levande sjöar och vattendrag delar regeringens bedömning. 6.9 Grundvatten av god kvalitet delar regeringens bedömning. 6.10 Hav i balans samt levande kust och skärgård instämmer huvudsakligen i vad regeringen anför, men anser att ambitionerna kan lyftas fram tydligare när det gäller bland annat oljeutsläpp, kemiska substanser, skydd av marin fauna samt ett ekologiskt och socialt hållbart fiske. har nya åtgärder införts för att förhindra oljeutsläpp i havet. Förhoppningsvis får dessa effekt, men måste även vara pådrivande i dessa frågor inom EU och de internationella organ som finns för havsmiljön. Nationellt kräver vi att övervakningen till havs ökar. har föreslagit att checkpoints skall finnas till havs och vill se ett samarbete mellan , tullen och flygvapnet för en ökad bevakning av fartyg. Den största delen av oljeutsläppen sker inte vid tankbåtsolyckor utan i samband med rengöringen ombord på olika typer av fartyg. I är det förbjudet att pumpa oljehaltigt länsvatten överbord. Likväl observeras 400500 olagliga oljeutsläpp i den svenska delen av . Mörkertalet torde dessutom vara stort. Det är fortfarande mycket svårt att få till stånd en fällande dom mot miljöbovarna. måste fortsätta vara pådrivande i dessa frågor inom EU samt de internationella organ som finns för havsmiljön. IMO har beslutat att fartyg med enkelskrov skall fasas ut till 2015 med vissa undantag. anser dock att transport av olja i enkelskroviga fartyg bör förbjudas inom ekonomiska zon. Den rättsliga grunden för en sådan bestämmelse bör klarläggas, då det internationella regelverket är svårtolkat. EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna så att de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende. De flesta kemiska substanser som används återfinns , i större eller mindre mängd, i våra vatten. Det finns spår av läkemedel, bl.a. hormonpreparat, i havet. Många gifter har en hormonliknande effekt. Dessa hormoneffekter stör fiskarnas könsidentitet och fortplantningsförmåga. I fiskkött, särskilt från fet fisk, ökar koncentrationen av t.ex. kadmium och kvicksilver. Dumpning av miljöfarligt avfall i havet har redan förbjudits på EU-nivå, vilket biträtts av . IMO har antagit en konvention om kontroll av skadliga, påväxthindrande system (). Den innehåller bl.a. ett förbud mot att använda bottenfärger med tennorganiska föreningar och att alla fartyg som är målade med tennorganiska föreningar måste målas om . Konventionen träder i kraft när minst 25 stater, som tillsammans står för av världstonnaget, har godkänt den. De gamla och nya EU-medlemmarna utgör tillsammans 25 stater med av världstonnaget. bör agera för att ratificeras. 6.10.3 Skydd av marin fauna Både ur nationellt och internationellt perspektiv har alldeles för få skyddade områden. Ett sätt att skydda havsområden är att inrätta naturreservat. De reservat som inrättas bör tillsammans täcka samtliga huvudbiotoper. Exempel på områden som bör skyddas är de s.k. utsjöbankarna. Dessa grunda områden har stor betydelse som lek- och foderområden för fisk. har beräknat att av fisk och havsfåglar återfinns i av havet, i första hand i utsjöbankarna. skyddsområden är bland annat nödvändiga för bevarandet av de miljöerna och för att säkra fiskenäringens långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Natura 2000 är namnet på det nätverk av värdefulla naturområden som byggs upp inom EU. har föreslagit att regeringen i första hand bör skydda fyra av de tolv utsjöbankarna som Natura 2000-områden. De föreslagna områdena är Hoburgs bank, , Lilla Middelgrund och Fladen. De två förstnämnda ligger i och de sistnämnda . är Hoburgs bank redan av regeringen föreslaget som Natura 2000-område. menar att även mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar med särskilt höga biologiska värden skall skyddas som Natura 2000-områden. Tumlaren är den enda valart som regelbundet förekommer i svenska vatten. Ett förslag till rådsförordning om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske har skickats ut på remiss från . ställer sig huvudsakligen positiva till de regler som föreskrivs i förslaget till förordning. Bland dessa är begränsning av användning av drivgarn i och obligatorisk användning av ljudskrämmare, s k pingers, vid vissa typer av fiske. Tumlare har svårt att upptäcka fisknät innan det är , därför simmar de in i och fastnar i dem. Forskning pågår kring effekten av dessa pingers, som skall avskräcka tumlarna från att närma sig näten. 6.10.4 Ekologiskt hållbart fiske Trots politiska ansträngningar har bestånden av torsk och sill fortsatt sjunka. Bestånden för båda dessa arter är nu nedanför den biologiskt hållbara nivån. uppskattas torskbeståndet i utgöra endast ett par procent av beståndet . skriver i sitt betänkande (SOU 2003:72): Alla tecken tyder på att det moderna yrkesfisket går mot en krasch, vilket kommer att få stora konsekvenser inte bara för ekosystemen utan även för de återstående yrkesfiskarna, sportfiskarna och därmed för en levande kust och skärgård. kan inte längre inta en passiv hållning. Bland de åtgärder som måste övervägas är att tillsammans med de andra enas om att stänga ute fiskare från andra länder, som genom sitt EU-medlemskap har tillgång till . Ett sådant beslut strider inte mot EG-rätten, menar utredningen (SOU 2003:72). Den nationella och internationella övervakningen av fångstmängderna måste skärpas ytterligare. Det är oacceptabelt att vissa fiskare fortsätter att fiska långt utöver sina tilldelade kvoter. Straffen för överträdelser av fiskereglerna skall vara kännbara och konsekventa och lagstiftningen entydig. Så kallade checkpoints, det vill säga rutiner för in- och utpassering vid fiske i annat lands fiskezon, har visat sig vara effektiva instrument i kontrollverksamheten i de länder där de används. I ett bilateralt avtal med har denna typ av kontrollmekanism redan införts. använder detta system konsekvent och med framgång. bör såväl bilateralt som på unionsnivå aktivt verka för inrättandet av fler checkpoints. För att minska tjuvfisket bör man också kräva att ländernas fiskeflottor inte är överdimensionerade i förhållande till de fiskekvoter som finns. Dagens EU-regler föreskriver att vid nybyggen skall lika många bruttoton och kilowatt gammal båt tas ur drift. Ägaren får skrota egna eller för ändamålet inköpta fiskefartyg. Men de tekniska hjälpmedlen för navigering och lokalisering av fisk blir allt mer avancerade. Det gör att fiskeflottans faktiska fångstkapacitet ändå ständigt ökar. Därför bör reglerna ändras i syfte att successivt minska den faktiska kapaciteten i fiskeflottan. En översyn bör göras av EU:s fiskesubventioner i syfte att göra fiskepolitiken mer ändamålsenlig för att uppnå ett långsiktigt hållbart fiske. gynnas stordrift på bekostnad av småskaligt fiske med mindre båtar. En annan metod att komma åt överfisket är satellitkontroll av trålarnas positioner. anser att fleråriga förvaltningsplaner enligt FAO:s Code of Conduct for Responsible Fisheries skall utarbetas som grund för all beståndsförvaltning. Förvaltningsplanerna skall också utvecklas mot flerartsmodeller för att bättre än anpassas till ekosystemansatsen. Undersökningar från indikerar att reservat där allt fiske är förbjudet fungerar som områden där fiskbestånden kan återhämta sig ostört och senare bidra till större fångster utanför de skyddade områdena. Studierna indikerar också att flera små reservat kan vara mycket effektiva. instämmer därför med utredningens (SOU 2003:72) förslag om att mindre reservat med totalförbud mot fiske inrättas på försök i och i . vill framhålla betydelsen av ett nära och förtroendefullt samarbete mellan fiskerinäringen, forskningen, myndigheter och miljöorganisationer, både regionalt, nationellt och på unionsnivå. 6.10.5 Socialt hållbart fiske EU:s fiskepolitik skall ha en etisk dimension. Många av EU:s fiskenationer fiskar i andra länders fiskevatten genom överenskommelser som förhandlas fram av EU. De stora fångster som industrifisket utanför kusterna tar upp innebär i flera fall att fisket närmare kusten, som försörjer många små kustsamhällen och utgör en mycket viktig proteinkälla för befolkningen, avsevärt försämras. måste verka för att fiskets konsekvenser för lokalbefolkningen alltid beaktas när EU förhandlar med andra länder. Utredningen om yrkesfiskets konkurrenssituation kom med sitt betänkande . Sedan har förslaget beretts i , men förslaget om införande av ett yrkesfiskaravdrag har ännu inte fått klartecken från . , som ju också är EU-medlem, stöder sina fiskare. bör, på liknande sätt, stödja sina yrkesfiskare. anser att det är angeläget att det förslag till yrkesfiskaravdrag som föreslogs i SOU 1999:3 om yrkesfiskets konkurrenssituation, införs så snabbt som möjligt. ligger ärendet hos . Regeringen bör verka för att påskynda yrkesfiskaravdragets införande. delar regeringens bedömning. delar i allt väsentligt regeringens bedömning. Det är bra att regeringen framhåller subsidiaritetsprincipen, inte minst med tanke på de enorma skillnader som finns mellan de olika EU-ländernas skogsarealer och skogstyper. Skogsbruket har också helt olika betydelse för ländernas näringsliv. Därför måste helhetssynen på skogen variera från land till land. är benägna att instämma i skogsindustrins synpunkt att det föreslagna övervakningssystemet bör få så liten betydelse som möjligt. Det är svårt att tro att den svenska skogen skulle övervakas bättre genom regler från än genom beslut fattade av svenska institutioner. instämmer i regeringens uppfattning att certifiering av skogsbruk primärt bör vara ett marknadsdrivet instrument. 6.13 Ett rikt odlingslandskap 6.13.1 Livskraftigt jordbruk är en förutsättning för ett rikt odlingslandskap Inom det mellanstatliga EU-samarbetet måste tydligare profilera sig inom jordbrukspolitiken än vad som varit fallet. måste också tydligare inom EU driva en politik som främjar ett rikt odlingslandskap och där god miljö och djurhållning sätts i centrum.