mot · GR02Ub390 · 2003-10-07 00:00:00 — Högre utbildning och forskning 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Utbildning av högsta kvalitet 6 5 Stärk lärosätenas självbestämmande 8 6 Välkommen att studera! 6.1 Den öppna högskolan 8 6.2 Behörighet och urval 9 6.3 Social snedrekrytering 10 7 Samverkan med det omgivande samhället 11 8 Studenters ekonomi 12 8.1 utgångspunkter för ett nytt studiemedelssystem 12 8.2 Reserabatt för studenter 13 9 Studiesociala frågor 14 9.1 Studiesocial utredning 14 11 Studentkårernas roll 15 12 Studenternas rättssäkerhet 15 16 Distansutbildning/nätuniversitet 18 16.1 Kvalitet i distansutbildningen 18 16.2 Modern teknik i distansutbildningen 19 16.3 Studiesociala aspekter på distansutbildning 19 17.1 Samverkan med det omgivande samhället 20 17.2 Forskning vid mindre och medelstora högskolor 21 17.4 Forskarnas arbetsmiljö 22 17.5 Ny doktorsexamen 22 17.6 Utbildnings- och examensnivåer 23 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur tilldelningssystemet av resurser kan förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur rekryteringen av högskolelärare kan ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka lärosätenas självbestämmande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förändra reglerna för behörighet och självprövning till högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av lärosätenas uppföljning av hur det går för studenterna under inledningen av studietiden. begär att regeringen återkommer till med förslag om förbättrad jämställdhet inom högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla den tredje uppgiften för högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att studenter skall ges rätten att ta igen examination och andra obligatoriska moment som de missat på grund av offentliga uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att så snart statsfinanserna medger det införa ett nytt studiemedelssystem där bidrag och lån skall utgöra vartdera av totalbeloppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en ny studiesocial utredning, vilken är parlamentariskt sammansatt och med studentrepresentation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör göra en översyn av hur forskarstuderandes inflytande säkerställs i olika beslutande organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett avskaffande av kårobligatoriet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett förtydligande av högskoleförordningen för att säkra studenternas rättssäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att likabehandlingslagen måste åtföljas av sanktionsmöjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ges ett uppdrag att utveckla undervisnings- och examinationsformer. begär att regeringen inbjuder berörda kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter skall hanteras framgent.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommunen skall ha ett bostadsförsörjningsansvar vid ökat antal studieplatser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av instrumenten för meritvärdering vid utlandsstudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla pedagogiska former för distansutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att särskilt granska kvalitetsarbetet inom distansutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kvalitetskraven som ställs på traditionell högskoleutbildning och på distansutbildning måste vara likvärdiga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kurser i distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all lärarutbildning och vidareutbildning för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bredbandsutbyggnad i hela landet, inte minst för att möjliggöra distansstudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att även distansstudenters studiesociala situation bör utredas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av jämställdhet inom forskarvärlden. begär att regeringen låter göra en översyn av hur den s.k. tredje uppgiften sköts av lärosätena. begär att regeringen återkommer med förslag till åtgärder för att trygga den akademiska friheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en plan bör fastställas för att bygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid landets alla högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att forskarutbildningen bör utvärderas och de forskarstuderandes situation bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka antalet doktorandtjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör arbeta för en omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster samt att forskarstuderande inte skall behöva ha stipendier som huvudsaklig inkomstkälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ges i uppdrag att utreda hur ett doktorsprogram för icke-disputerade lärare kan genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att forskarstudenter bör få rätt till representation inom de statliga organisationerna för forskningsfinansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda arbetsmiljöns påverkan på forskningens kvalitet. 1Yrkandena 10 och 24 hänvisade till SfU. 2Yrkandena 16 och 17 hänvisade till BoU. Kunskap är en av de pelare som både människors och samhällets trygghet och välfärd vilar på. Högre utbildning är viktig för näringslivet och vår gemensamma välfärd och betyder mycket för enskilda människors trygghet. Utbildning är inte bara en nytta för individen och för samhället lärande och bildning är också en del av människors livskvalitet och personliga utveckling. Kunskap är en rättighet för alla människor. arbetar för att skapa ett nyfiket samhälle, där sökandet efter kunskap inte skall vara reserverat för ungdomsåren och inte bero av var man än väljer att leva sitt liv. Det innebär att utbildningen skall nå hela folket, i hela landet och ske under hela livet. Högre utbildning och forskning är en viktig del i det livslånga lärandet. Den utbyggnad av den högre utbildningen över hela landet som medverkat till är en viktig del för att motverka den regionala klyvningen av . Det är nu viktigt att förbättra kvaliteten och ge högskolorna och universiteten möjlighet att satsa på forskning. Utbyggnaden av den högre utbildningen har inneburit en enorm mångfald av universitet och högskolor. Det är nu viktigt att ta vara på denna mångfald och tillåta de olika lärosätena att utvecklas efter regionens behov och sin profil. Alla människor, som har nödvändiga förkunskaper, skall ges lika rätt och möjlighet att delta i högre utbildning. En människa skall aldrig behöva avstå från högre studier av ekonomiska eller sociala skäl. Goda sociala och ekonomiska villkor är förutsättningar för att studenterna skall kunna tillgodogöra sig sina studier på bästa sätt. Mångfalden bland studenter berikar studierna och breddar synsätten inom högskolan. Att den högre utbildningen och forskningen görs tillgänglig för alla är en form av kvalitetssäkring av utbildningen. Den enskilda studenten ska stå i fokus för utbildningspolitiken. Det är viktigt att motverka den snedrekrytering, både social och geografisk, som finns till den högre utbildningen. En av de viktigaste faktorerna för att komma tillrätta med den sociala snedrekryteringen är att minska skuldbördan för studenter. Den som väljer att investera av sitt liv i högre utbildning, till nytta för både individ och samhälle, skall inte straffas för det. Det måste löna sig att studera. Kostnaden, i pengar eller social trygghet, för att investera i högre utbildning får inte bli så hög att människor väljer att avstå. Studenter gör en stor investering inte bara för sig själva utan också för samhället i stort. Den investeringen bör uppmuntras, bland annat genom att garantera rimliga sociala och ekonomiska villkor för studenter. 4 Utbildning av högsta kvalitet medverkade till att bygga ut den svenska högre utbildningen med mer än 100 000 platser. De flesta av dessa gick till mindre och medelstora högskolor. Detta var en utmärkt satsning som gett betydligt fler människor möjlighet att utbilda sig. Tillgängligheten till den högre utbildningen har ökat, tack vare insatser. Dessvärre har inte den kvantitativa utbyggnaden följts av nödvändiga satsningar på kvalitetssäkring och studenters ekonomiska och sociala villkor. Dessa områden bör prioriteras innan nya satsningar på kvantitativ utbyggnad sker. Det är viktigt att vi är tydliga med att inte kompromissa om vare sig utbildnings- eller forskningskvalitet. Det är därför rätt att vidta åtgärder mot lärosäten som inte uppfyller kraven, oavsett om det handlar om universitet eller mindre högskolor. Högskolorna och universiteten behöver nu tid på sig för att kunna besätta lärartjänster, höja sin forskningsandel och finna utrymme för det pedagogiska utvecklingsarbetet. De måste nu få visa att den verksamhet de bedriver är av god kvalitet. Särskilt de mindre högskolorna och de nya universiteten måste nu få resurser och möjligheter att säkerställa sin forskning. Begränsa antalet specifika utvecklingsprojekt och möjliggör istället lärarnas möjlighet att utveckla kvalitén i den utbildning de bedriver. Tilldelningssystemet gör att en allt större del av högskolornas verksamhet koncentreras på att rekrytera studenter. Utbyggnaden av högskolan har gjort att konkurrensen om studenterna har hårdnat. Mindre högskolor med små resurser har svårt att konkurrera med de större lärosätenas , trots att utbildningskvalitén är minst lika bra. För människor som funderar på att studera vidare innebär det enorma informationsflödet, med ofta osaklig information, att valet av utbildning och utbildningsort till och med kan försvåras. ändrades tilldelningssystemet för sommarkurser och på bara någon veckas tid kunde man se hur högskolor som tidigare endast gett ett tiotal sommarkurser, plötsligt erbjöd närmare 50 olika kurser . Man kan fråga om den långsiktiga planeringen för lärosätena och de enskilda studenterna verkligen gynnas av att verksamheten styrs så starkt av tilldelningssystemet? Även sommarterminens kurser skall vara väl inpassade i studenternas utbildningar eller utgöra ett komplement som studenterna efterfrågar. anser att förändringarna som skett inom högskolan även kräver en översyn av tilldelningssystemet, i syfte att stärka lärosätenas självständighet och möjlighet till långsiktigt kvalitetsarbete. Detta bör ges regeringen till känna. Den centrala resurs som vetenskapligt och pedagogiskt skickliga lärare utgör inom den högre utbildningen bör tas tillvara bättre än . lägger många institutioner betydligt större vikt vid den vetenskapliga än den pedagogiska skickligheten vid anställningar och befordringar. Denna attityd tar självfallet tid att förändra, men högskolepolitiken måste lägga större vikt vid att inskärpa att pedagogiskt arbete ska värderas och uppskattas på samma sätt som vetenskapligt. Nyrekryteringen av lärare har inte ökat i samma takt som utbyggnaden av antalet studieplatser. Behovet av kompetenta högskolelärare är på sina håll mycket stort, särskilt vid de mindre och medelstora högskolorna, och kommer också att öka kraftigt med bl.a. de annalkande pensionsavgångarna. har uppmärksammat detta i de senaste årens högskolemotioner och pekat på behovet av en samlad strategi för att få fler lärare. Vi efterlyser alltjämt ett strategiförslag kring hur rekryteringen av högskolelärare kan ökas. Regeringen bör återkomma med ett strategiförslag kring detta. Detta bör ges regeringen till känna. 5 Stärk lärosätenas självbestämmande Svenska högskolors och universitets verksamhet regleras i huvudsak av högskolelagen och högskoleförordningen. Då lagen är kortfattad, medan förordningen är desto mer omfattande innebär detta att regeringen i mycket stor utsträckning har makten över högre utbildning och forskning i sin hand. Högskolor och universitet har till uppgift att utbilda och utveckla självständiga och kritiskt tänkande individer på såväl grund- som forskarutbildningsnivå. Det säger sig självt att detta är en mycket svår uppgift om högskolorna i praktiken är beroende av regeringens politiska välvilja. För är det därför viktigt att ersätta regeringens förordningsmakt över högskolorna med ett reellt självstyre vid de enskilda lärosätena. Vad som ovan anförts om lärosätenas självbestämmande bör ges regeringen till känna. 6 Välkommen att studera! 6.1 Den öppna högskolan Just nu pågår ett genomgripande arbete med att öppna upp den högre utbildningen för nya grupper i samhället, efter regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). välkomnar den öppna högskolan och anser att bilden av att en riktig student är en vit ung man från ett akademiskt hem är förlegad. Om arbetskraften skall ha den kompetens som efterfrågas i samhället och om exportindustri skall blomstra, krävs att alla med rätt förkunskaper och motivation känner sig välkomna till såväl den högre utbildningen som forskningen. Utgångspunkten måste vara att mångfald berikar och utvecklar alla sektorer i samhället, i synnerhet den akademiska världen. 6.2 Behörighet och urval Reglerna för behörighet och urval till den högre utbildningen är inte anpassade för ett modernt kunskapssamhälle där en stor del av makten skall ligga vid de enskilda lärosätena. Behörighet får man t.ex. genom studier i gymnasieskola eller komvux. värderas även s.k. reell kompetens för att avgöra om en person är behörig till en högskoleutbildning eller ej. Reell kompetens får man genom andra vägar här i livet, t.ex. längre utlandsvistelse, personalutbildningar och föreningsliv. Metoder för att värdera reell kompetens utvecklas just nu hos lärosätenas administration samt av Verket för högskoleservice (VHS). Värderingen antas bli en relativt stor arbetsuppgift . När man är behörig till en utbildning sker sedan ett urval bland de behöriga som sökt utbildningen. Urvalet sker antingen genom betygsurval eller provurval. Den som är behörig tack vare reell kompetens konkurrerar med hjälp av sitt resultat på högskoleprovet. ifrågasätter att man som student skall behöva bevisa att man uppfyller förkunskapskraven för en utbildning (behörighet), som det i sin tur krävs stor administration kring att granska. En öppen högskola välkomnar de studenter som anser sig ha rekommenderade förkunskaper, s.k. självprövning. Om någon inte skulle ha de förkunskaper som krävs så visar det sig när man gör högskoleprovet för att kunna konkurrera i en urvalsgrupp, eller under första tiden av studietiden. Det är vår uppfattning att man själv kan avgöra om man är kompetent nog för en utbildning, på samma sätt som man avgör om man uppfyller kraven för ett arbete eller bevisar det under provanställningen. Självprövning är inte detsamma som fri antagning eftersom man fortfarande konkurrerar om ett begränsat antal studieplatser. Det är viktigt att poängtera att kvalitetskraven inte heller hänger ihop med behörighetskraven. Nivån på högskoleutbildningarna får under inga omständigheter sänkas. Regeringen har tillsatt en enmansutredning med uppdrag att undersöka tillträdesfrågorna för grundläggande högskoleutbildning. Uppdraget skall redovisas men redan nu finns det signaler om att översynen inte är tillräckligt progressiv. Det hade varit önskvärt om utredningen hade gjorts med ett ifrågasättande av behörighetskraven och utrett effekter av självprövning. Vad som ovan anförts om studenters behörighet och självprövning till högre utbildning bör ges regeringen till känna. Att man som student i princip kan klara sig igenom en hel utbildning utan att klara av sina studier, är ett slöseri av såväl statens finanser, studentens ekonomi som studentens tid. är det rätten till studiemedel som sätter stopp för studenter som inte klarar kraven men för de studenter som finansierar sina studier på andra sätt finns ingen uppföljning. Lärosätena bör i större utsträckning följa upp hur det går för studenterna under inledningen av studietiden och vid behov kanske erbjuda studievägledning eller kurser i studieteknik Detta bör ges regeringen till känna. Vi ifrågasätter även den centrala styrning som sker av hur urvalet bland studenterna skall ske. Lärosätena har ingen makt att själva bestämma vilken typ av urval som passar bäst för just deras utbildningar. Man kan tänka sig att t.ex. intervjuer ibland lämpar sig bättre än ett gammalt högskoleprov, för att avgöra vem som kommer att klara av en utbildning bäst. Efter den stora utbyggnaden av högskoleplatser har dessutom urvalet blivit mindre betydelsefullt. På ungefär hälften av antagningarna genom VHS sker inget urval, utan alla behöriga får plats. Vår vision om mer reellt självstyre till lärosätena öppnar upp för mindre centralstyre av urvalet. Orsakerna till snedrekrytering är många. Till vissa utbildningar råder snedrekrytering med avseende på ålder och kön, till andra med avseende på social bakgrund. Dessutom bidrar geografisk och etnisk bakgrund till snedrekrytering liksom funktionshinder. Högskolorna har en viktig roll att fylla i att möta eventuellt kommande studenter i deras miljö. På flera håll i landet erbjuds introduktionsterminer med vetenskapsteori, retorik, skrivträning m.m. med mycket bra resultat. Det är viktigt att högskolestuderande har bra grundkunskaper för att kunna tillgodogöra sig den högre utbildningen på bästa sätt. Det finns också möjlighet att på högskolenivå gå akademiskt basår som ger högskolekompetens i svenska, engelska, matematik, historia och samhällskunskap samt basår som ger behörighet till tekniska och naturvetenskapliga program. Hos vissa lärosäten ger genomgånget basår platsgaranti på utvalda utbildningar. Även olika former av sommarkurser och läxhjälp för gymnasieungdomar kan vara en väg att öppna högskolan för ungdomar från studieovana hem. För att minska snedrekryteringen krävs också en attitydförändring till högre studier redan i tidiga åldrar. Till exempel bör flickor uppmuntras till teknikstudier redan i . anser att den enskilt viktigaste orsaken till social snedrekrytering utgörs av dagens studiefinansieringssystem. Ett sätt att öppna högskolan är förberedande kurser av olika slag. anser att det är angeläget att öka tillgängligheten för bl.a. invandrare och funktionshindrade att studera vid universitet och högskolor. är det fler kvinnor än män som tar ut en grundläggande högskoleexamen, men är det fler män än kvinnor som påbörjar en forskarutbildning. Kvinnorna är fortfarande i klar minoritet ju högre upp i högskolornas strukturer man kommer. I Doktorandspegeln, som presenterade , var en av slutsatserna att många kvinnor känner sig särbehandlade i forskarutbildningen på grund av sitt kön. Ett aktivt jämställdhetsarbete är viktigt för att behålla en hög kvalitet på den högre utbildningen. En ökning av andelen kvinnor i forskarutbildning och i forskarsamhällets olika organ är viktiga delar för att komma till rätta med det. För att uppnå jämställdhet krävs ett långsiktigt arbete och en politisk vilja. Det räcker inte med bara kvantitativa mål för vissa typer av utbildningar. Det verkliga jämställdhetsarbetet handlar om ett attitydförändrande arbete och att riva rådande förtryckande maktstrukturer. Hela rekryteringsprocessen till den högre utbildningen måste genomgå en översyn för att göras mer jämställd. De satsningar på rekryteringsarbetet som gjorts inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har medfört att andelen kvinnor på grundutbildningsnivå har ökat. På civilingenjörsutbildningarna är en dryg fjärdedel av alla förstaårsstudenter kvinnor. Motsvarande satsningar måste göras också i rekryteringen till kvinnodominerade utbildningar. Regeringen bör ta initiativ för att öka rekryteringen av män till kvinnodominerade utbildningar, såsom vård- och undervisningsutbildningarna. Ett nära samarbete mellan grundskola, gymnasieskola och högskola/universitet behövs för att få en jämnare könsfördelning till olika utbildningar. En annan viktig förutsättning för att öka genomströmningen av andelen kvinnor i den högre utbildningen och få kvinnor att satsa på den akademiska karriären är att det finns möjligheter till att arbeta under ekonomiskt trygga omständigheter, vilket naturligtvis även gäller män. Därför är genomförandet av doktorandtjänster och en satsning på mellantjänster de kanske två enskilt viktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor att påbörja den akademiska karriären. krävs att såväl forskarstuderande som grundutbildningsstudenter omfattas av en rimlig föräldrapenning. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur högskolan ska komma till rätta med den rådande situationen vad gäller jämställdhetsproblematiken. Detta bör ges regeringen till känna. 7 Samverkan med det omgivande samhället Högskolans tredje uppgift innebär att högskolan ska samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Högskolans tredje uppgift handlar om ömsesidigt utbyte av kunskaper. Uppgiften är till för att möjliggöra de övriga uppgifterna. I och med utbyggnaden av högskolan ställs även nya krav på utförandet av den tredje uppgiften. anser att det inom den tredje uppgiften även skall rymmas samverkan i det lokala samhället och regionen. Studentspegel (undersökning om olika kvalitetsaspekter inom den högre utbildningen) redovisar att den högre utbildningen inte i någon större utsträckning uppfattas bidra till studenternas engagemang i samhällsutvecklingen. Detta är ett lågt betyg på högskolornas förmåga att uppfylla den tredje uppgiften och vittnar, tillsammans med en rad andra exempel, på att arbetet med samverkan och deltagande i samhällsutvecklingen måste intensifieras och utvecklas. Vad som ovan anförts om högskolans tredje uppgift bör ges regeringen till känna. Studenters möjlighet att ha offentliga uppdrag är viktigt. För att möjliggöra detta anser att studenter som innehar offentliga uppdrag skall ha rätt att fullgöra sitt uppdrag utan att studierna påverkas negativt. Därför är det nödvändigt att studenter med offentliga uppdrag skall ges möjlighet att genomföra examination och andra obligatoriska moment i utbildningen vid andra tillfällen under samma termin när deltagande i dessa omöjliggörs av det offentliga uppdraget. Detta bör ges regeringen till känna. Personer med offentliga uppdrag som väljer att studera på annan ort måste avsäga sig sina uppdrag eftersom man måste vara mantalsskriven på den ort man bor. Självklart är det viktigt med den lokala förankringen vid offentliga uppdrag men man inser lätt problemet för de personer det berör. Vi vill öppna upp för en diskussion om dubbel mantalsskrivning, för t.ex. studenter med offentliga uppdrag på hemorten. I diskussionen bör även ingå situationen för personer med kortare säsongsanställningar och de kommuner som berörs av många sådana. var mycket kritiskt till införandet av det nya studiemedelssystemet, . Det nya studiemedelssystemet leder till att återbetalningen av studieskulden blir en orimligt tung börda för yrkesgrupper utan utsikt till höglönekarriär.