mot · GR02Kr285 · 2003-10-07 00:00:00 — Idrott i alla dess former bör medverka till en positiv utveckling och till att aktivt ta ställning mot sådant som är dåligt och nedbrytande, något som i högsta grad gäller språkbruket på läktarna. 10.4 Villkor för domare När det gäller möjligheten för domare att göra avdrag för sina utgifter och kostnader så begränsades den vid skattereformen för . I och med att varje idrottsplats anses vara domarens arbetsplats, medges inte sedvanliga ersättningar motsvarande t ex traktamentesersättning och reseersättning. En översyn bör göras för att slå fast att hemmet skall räknas som tjänsteställe för domarkåren. Detta bör ges regeringen till känna. Proffsboxning har varit förbjuden i . När tog detta beslut angavs riskerna för liv och hälsa som de viktigaste skälen. En statlig utredning har övervägt frågan om det är dags att legalisera proffsboxningen och andra kampsporter i . Gemensamt för dessa är bl a att avsikten är att slå ut eller på annat sätt oskadliggöra motståndaren oftast genom slag eller sparkar mot huvudet. I betänkandet om proffsboxning och kampidrotter (SOU 2003:24) kommer enmansutredaren till slutsatsen att proffsboxning i bör tillåtas. Utredaren menar att det enda starka kvarstående argumentet som kan användas för ett fortsatt förbud är de medicinska skadeverkningarna. Dessa skaderisker redovisas även i betänkandet. Utredningen slår fast att det finns allvarliga sådana, men påpekar att det finns risker av olika slag även inom andra idrotter. Fler sakkunniga i utredningen hävdar att de allvarliga hjärnskadorna som ofta blir följden för proffsboxare gör det motiverat att behålla förbudet. Vi delar denna uppfattning och menar att det vore ett allvarligt steg tillbaka att nu bortse från de allvarliga risker för liv och hälsa som främst följer av slag mot huvudet. Vi vill också hänvisa till en brittisk neuropsykologisk studie som redovisar att det finns en ökad mängd bevis för att professionell boxning kan leda till kroniska hjärnskador, medan amatörboxningen, främst på grund av restriktivare regler och huvudskydd inte innebär samma stora risker. Inom amatörboxningen finns heller inte den ekonomiska drivkraft som inom proffsboxningen, som ofta leder till att utövaren fortsätter alltför i ringen med de ökade risker som följer av att upprepade slag mot huvudet adderas och får en kumulativ effekt. I ett samhälle med starkt behov av att främja folkhälsa och humanistiska värden vore det en felaktig signal att nu legalisera proffsboxning. I stället bör de kampsporter med likartat syfte och brutalitet, som gjort sitt intåg , jämställas med proffsboxning och inte vara tillåtna i . Detta bör ges regeringen till känna. 11 Lotterier till lokala folkrörelser Regeringens utredare har lagt fram förslag för att stärka folkrörelsernas ställning på spel- och lotterimarknaden. Han föreslår att vinsten från internationella kasinon ska tillfalla folkrörelserna vilket vi från anser är bra och överensstämmer med det vi tidigare krävt. Ett av förslagen är också att rikslotterierna ska få sätta ut s k lottförsäljningsterminaler och där få sälja maximalt av lotterna i ett lotteri. anser dock att denna rätt även borde gälla det lokala föreningslivet. Flera föreningar skulle dessutom kunna samsas om en lottförsäljningsterminal så att lottköparen får välja mellan att ta en lott och stödja fotbollsklubben, ridklubben eller teaterföreningen. Detta vore en mycket bra möjlighet för det lokala föreningslivet att få utveckla sin lotteriverksamhet från papperslotter med kostsam tillverkning och distribution till att istället använda en mer modern lotteriform i linje med den nya tekniken. För det lokala föreningslivet skulle en sådan möjlighet kunna innebära ett väsentligt ekonomiskt tillskott och möjliggöra en förstärkning av verksamheten. Vad som ovan anförts om lottförsäljningsterminaler bör ges regeringen till känna. Runt om i landet finns många aktiva idrottsföreningar, som äger sina lokaler och idrottsanläggningar. Vissa orter i landet har inte någon bygdegård eller något Folkets hus. Därför utnyttjas idrottsföreningens lokaler när de ska anordna en fest eller en studiecirkel. Dessvärre är ekonomin ganska dålig för många idrottsföreningar vilket innebär att det inte finns ekonomi för föreningen att rusta upp sina lokaler. Av den anledningen bör det göras en utredning med uppgift att se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda idrottslokaler samt övriga föreningsägda lokaler, som t ex hembygdsgårdar. Likaväl som det finns ett anslag för allmänna samlingslokaler, för köp, ny- och ombyggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning, bör det finnas möjligheter för idrottsföreningar att söka bidrag till föreningsägda idrottslokaler enligt samma kriterier som till samlingslokaler. Vad som ovan anförts om en utredning för att se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda lokaler liknande det för allmänna samlingslokaler bör ges regeringen till känna. 13 Idrottens sociala betydelse Föreningslivet har stor social betydelse och är också ett effektivt verktyg för möten mellan människor. Det är viktigt att människor medverkar och är delaktiga i idrottsföreningar och liknande. Föreningsverksamhet spelar en stor roll för att vi ska kunna ha ett levande närsamhälle. Folkrörelserna, föreningslivet och folkbildningen kan spela en avgörande roll för att skapa detta. Att ge liv åt goda förutsättningar för föreningslivets verksamhet är en viktig uppgift för stat och kommuner. manar till samling för en svensk ansökan om att få arrangera i /Åre 2014. Om det över huvud taget ska vara möjligt att få till stånd ytterligare ett i är det politiskt och ekonomiskt enda realistiska ett . En kandidatur förutsätter en nationell samling av beslutsfattare, näringsliv och idrottsrörelsen. Det är berett att bidra till. Vad som ovan anförts om ett bör ges regeringen till känna.