ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02A360 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsgivarens arbetsmiljöansvar. Långtidssjukskrivningarna har ökat kraftigt , och kostnaderna är så höga att de hotar hela vårt välfärdssystem. Åldrande arbetskraft, ökande krav i arbetslivet, otillräckliga resurser till rehabiliteringar och bristande ansvar för arbetsmiljön hos arbetsgivarna är de främsta orsakerna till ohälsan. Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen. Det betyder att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. De regionala skyddsombuden ska stödja den lokala skyddsverksamheten på mindre arbetsställen. Utvecklingen har på flera sätt försvagat det lokala skyddsarbetet och skyddsombudens ställning, särskilt på mindre företag. Till detta har bidragit bl.a. ökningen av s.k. outsourcing och tidsbegränsade anställningar. Inom vissa branscher försöker oseriösa företag kringgå gällande regler genom exempelvis mycket korta visstidsanställningar, anlitande av oseriösa bemanningsföretag och genom att enskilda tvingas skaffa sig s.k. F-skattsedel och därmed framstå som egna företagare. Detta innebär att behovet av insatser från regionala skyddsombud har ökat , och deras roll har blivit viktigare. För att man ska lyckas pressa ner kostnaderna för långtidssjukskrivningarna och för att förbättra rehabiliteringen är det angeläget att arbetsmiljöarbetet i stora och små företag får högre status igen. Ansvaret för en god arbetsmiljö måste dessutom alltid ligga hos huvudentreprenören när underentreprenörer används på en arbetsplats. Genom långsiktigt och målmedvetet arbete kan olyckor, förslitningsskador, utbrändhet och andra arbetsplatsrelaterade sjukdomar förebyggas. Tidiga insatser för rehabilitering minskar mänskligt lidande och sparar kostnader för företag och samhället.
mot · GR02A361 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har troligen sin grund i otillfredställande arbetsmiljöer. Denna situation innebär också att sjukfrånvarokostnaderna är alltför stora. Det finns inga enkla lösningar för att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som enligt lagstiftningen inte är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framför allt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom under alltför långa tider. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna kan de allra flesta återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda.
mot · GR02A362 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbud mot farligt ensamarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot farligt ensamarbete. Många arbetstagare inom både offentlig och privat verksamhet finns på arbetsplatser där våld eller hot om våld är vanligt. Psykiskt och fysiskt våld, en hotfull eller våldsam situation kan vara en stor tragedi för den enskilde. Rädslan och risken för att bli utsatt för våld är ett allvarligt arbetsmiljöproblem för stora yrkesgrupper. De drabbade utsätts oftast för någon form av skada, ibland i form av långvariga psykiska besvär. Antalet anmälda arbetsskador av våld och hot har ökat kraftigt . I sju av tio fall är det en kvinna som drabbas, beroende på att våld och hot i första hand förekommer på arbetsplatser med många kvinnliga anställda, främst inom vård och omsorg. Antalet butiksrån ökar kraftigt och är betydligt fler än anmälda bank- och postrån. De utsatta butikerna är de som ofta har öppet under sena kvällar och nätter. Den genomsnittliga sjuktiden till följd av hot och våld är bland de längsta just inom detaljhandeln. Butiksrån sker också i en klar majoritet av fallen på sena kvällar och nätter, vilket är anmärkningsvärt då detta är de tider då flertalet butiker är stängda. I 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen fastslås att arbetsgivaren har en skyldighet att vidta alla åtgärder för att förebygga ohälsa och olycksfall som ensamarbete kan innebära. Med tanke på statistiken avseende butiksrån är det tveksamt om ensamarbete kan anses vara tillåtet i butiker och nätterna. Mer resurser måste därför satsas på att ta itu med den rån-, hot- och våldssituation som är en del av vardagen för många som arbetar inom t.ex. serviceyrken där kontanter och andra stöldbegärliga varor alltid kommer att finnas i omlopp. har studerat anmälningar om våld och hot i butiker och överklagat hanteringen av 18 rån på bensinstationer. Regeringen fattade beslut om dessa fall och menade att av arbetsgivaren vidtagna åtgärder var viktiga för säkerheten, men inte tillräckliga. Regeringens ställningstagande innebär bland annat att kvälls- och nattarbete vid bensinstationer inte får bedrivas som ensamarbete om inte vissa villkor är uppfyllda. Villkoren gäller användning av s.k. nattlucka vid försäljning och att det vid stängning av en bensinstation skall vara närvarande en extra person, exempelvis en väktare. På samma sätt måste säkerheten i kvälls- och nattöppna butiker förbättras.
mot · GR02A364 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetsliv, utgiftsområde 14 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställning: Vi vill satsa på en decentraliserad forskningsstruktur. Det är viktigt att bygga upp livskraftiga forskningsmiljöer runtom i landet. Därför bör en del av det forskningsarbete som görs på finnas ute på landets universitet och högskolor, varför vi under anslaget 23:2 gör ett anslagssparande om .
mot · GR02A366 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring för att ytterligare begränsa användningen av ensamarbete i enlighet med vad som anges i motionen. Trots att mycket har gjorts när det gäller att i föreskrifter och lagar förhindra ensamarbete och nätter tycks inte rånen, hoten och den psykiska stressen ha minskat. Regeringen skärpte lagstiftningen så att ensamarbete blev förbjudet på bensinstationer. Där har också förbättringar skett. Men om man ser på utvecklingen inom t.ex. butiker så ökar rånen . Så kan det inte få fortsätta. Ensamarbete regleras i AFS 1982:3 och innebär kortfattat att när det planeras för ensamarbete skall beaktas att det finns kontaktmöjligheter med andra i händelse av behov, den anställde ges tillräckliga resurser och rätt utbildning för att kunna utföra arbetet ensamt, ensamarbete inte skall utföras då det innebär allt för stor fysisk påfrestning, skyddsombudet skall underrättas och minderåriga inte bör ensamarbeta om det finns särskilda risker. Trots detta regelverk tycks inget hända. Brottsligheten inom detaljhandeln ökar, och arbetsmarknadens parter har inte lyckats komma till rätta med situationen. Inte minst mot bakgrund av att många kvinnor och yngre personer jobbar inom detaljhandeln är det uppenbart att arbetsmiljön måste förbättras påtagligt. ses bara i statistiken eller i tidningsnotiserna antalet brott och lite annan fakta. Men för varje siffra i statistiken finns en människa. Det kan vara en person som blivit hotad kanske med kniv eller pistol ensam på sitt jobb, helt utelämnad och oftast mitt . Denna situation kan givetvis ge men för livet. Rädslan och risken för att bli utsatt för ett rån innebär en mycket tuff psykisk arbetsmiljö. Stressfaktorn torde vara maxad hela arbetspasset. Det är inte en värdig arbetsmiljö i . Att ytterligare begränsa användningen av ensamarbetare och nätter borde därför vara en självklar åtgärd som regeringen ser över och återkommer till med lagförslag kring.
mot · GR02A367 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk friskvård på arbetsplatserna. har genomlevt djupgående och omfattande förändringar inom teknik, ekonomi och arbetsliv. Nya yrken har tillkommit, traditionella arbeten och arbetsuppgifter har omvandlats eller försvunnit. Även om ambitionen ofta har varit att skapa effektiva och konkurrenskraftiga organisationer och bättre arbetsförhållanden för anställda tycks problemen hopa sig. Istället för en utveckling av de mänskliga resurserna kan vi se en destruktiv utveckling som påtagligt drabbar människor i arbetslivet kognitivt, emotionellt och fysiskt. De mänskliga resursernas nedbrytning beror bl.a. på att kraven har ökat. T.ex. har den offentliga sektorn bantats ordentligt liksom flera företag har ägnat sig åt downsizing, vilket har fått till effekt att det arbete som tio personer utförde nu utförs av nio stycken. Många anställda känner det också som att det blir upp till var och en att försvara sig mot den stress och ohälsa som uppkommer. I kombination med de krav som upplevs av många i privatlivet blir det jobbigt för många av oss att få det s.k. livspusslet att gå ihop. Vi blir både trötta och slitna och ohälsan sprider sig. Debatten är fokuserad på ohälsofaktorer och inte hälsofaktorer. En viktigt del i arbetet med en bättre arbetsmiljö och för en allmän bättre folkhälsa är friskvård. Människor i allmänhet och i samhället måste på allvar förstå vikten av och planera för fysisk aktivitet. Det gäller små saker, som att stiga av en hållplats för tidigt, gå i trappor, etc. I detta finns förstås behovet av att minska bilåkandet och öka möjligheter för cyklande och gående. Folkhälsa handlar om att beakta dessa slutsatser i samhälleliga beslut som fattas på olika nivåer samt att planera för fysisk aktivitet i alla sammanhang. Genom en obligatorisk friskvård på arbetsplatserna tror vi att mycket skulle vinnas. Många arbetsgivare har också börjat med friskvård för sina anställda och många vittnar om goda resultat, både i form av personlig bättre hälsa och som en mer attraktiv arbetsplats. Det måste givetvis vara upp till var och en av arbetsgivare och de fackliga organisationerna att utforma och planera friskvården så att alla anställda kan delta med sina olika förutsättningar o.s.v. Våra kroppar är helt enkelt skapade för att röra sig, och det är en katastrof att vi inrättat samhället efter att röra sig så lite som möjligt. Genom en obligatorisk friskvård vid varje arbetsplats kan alla människor förhoppningsvis inspireras att motionera mera också .
mot · GR02A368 · 2003-10-07 00:00:00 — Problem när LSS och Arbetsmiljölagen krockar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över problematiken kring tolkningen av AML respektive LSS i enlighet med vad som anförs i motionen. LSS lag om stöd och service till vissa funktionshindrade är en rättighetslag som ska garantera personer med omfattande och varaktiga funktionshinder goda levnadsvillkor. Lagen har inneburit ett viktigt steg för att stärka de funktionshindrades ställning i samhället. Som för alla rättighetslagar gäller att tillämpningen regelbundet behöver ses över. En av de möjligheter lagen ger är att själv vara arbetsgivare för en personlig assistent. Det har därigenom blivit allt vanligare med anställning i arbetsgivarens hushåll. Om den personlige assistenten är anställd av vårdtagaren tycks tolkningen vara att inte arbetsmiljölagen och inte heller lagen om anställningsskydd gäller. Då gäller lagen om arbetstid mm i husligt arbete. I LSS finns inget angivet om den personlige assistenten och arbetsgivarens skyldighet vad gäller att förhindra ohälsa och sjukdom. Det kommer regelbundet information om att personliga assistenter ställs inför svåra och ibland även orimliga krav. En del känner att de omöjligt kan vara kvar hos en brukare. De här svårigheterna har konstaterats i rapporter från och vid arbetsmiljöinspektioner. Också får brev om hjälp från utsatta medlemmar. Det här är svåra frågor. Brukaren stöds av en rättighetslag. LSS avsågs vid sin tillkomst vara ett viktigt komplement som inte skulle inskränka andra lagar. Ändå visar verkligheten att LSS ofta krockar med arbetsmiljölagen och arbetstidslagen. Vi anser att det är hög tid att tillsynsmyndigheterna och länsstyrelserna tar tag i tolkningen och tillämpningen av LSS och AML så att både arbetsgivare och arbetstagare får veta vilka regler och villkor som ska gälla för arbete i arbetsgivarens hushåll.
mot · GR02A369 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag till åtgärder så att Hallandsmodellen kan fortsätta i enlighet med vad som anförs i motionen. Hallandsmodellen inleddes som ett byggnadsvårds- och arbetsmarknadsprojekt 1993 i vilket länsarbetsnämnden, , regionala yrkeskommittén (dvs. parterna på byggmarknaden) och landsantikvarien har samarbetat kring mottot Rädda jobben rädda hantverket rädda husen. Arbetslösa byggnadsarbetare har utbildats i traditionella hantverksmetoder och praktiserat i olika restaureringsprojekt. betraktas Hallandsmodellen som ett viktigt sektorsövergripande nätverksbygge för regional utveckling som har uppmärksammats i flera olika sammanhang inte minst internationellt. verkar det som om det 10-åriga byggnadsvårds- och arbetsmarknadsprojektet går mot sin undergång. Projektmedel dras ned och regelverket blir allt svårare att leva upp till. Projektet är unikt i och har exporterats till . I har 235 nya arbeten skapats i eller i anslutning till restaureringsobjekten. 86 kulturhistoriskt värdefulla byggnader har restaurerats, varav 36 var rivningshotade. Nästan en tredjedel av byggnadsarbetare, 1 100 av 3 700, har deltagit i modellen. Hallandsmodellen har omsatt . har varit den avgjort största finansiären. De har bidragit med 275 miljoner, fastighetsägarna med 58 miljoner och kulturarvssektorn med 40 miljoner. Av de 40 miljoner som kulturarvssektorn bidragit med utgör omkring 20 miljoner anslag för bidrag till kulturmiljövård. Det innebär att för varje ordinarie kulturarvskrona har Hallandsmodellen givit nästan tjugofalt tillbaka till byggnadsvård i länet. Denna goda samverkan och de viktiga resultat som uppnåtts för hantverkskompetens, för arbetsmarknaden och för kulturen får inte raseras.
mot · GR02Bo201 · 2003-10-07 00:00:00 — Byggande, buller och begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i som underlättar nybyggnation i storstäder i enlighet med vad som anförs i motionen. Gällande lagar, till exempel , gör ingen skillnad på om hus byggs på landet eller i en storstad. Samma krav på till exempel bullernivåer gäller. Var och en förstår att det är en stor skillnad när det gäller bullernivåer om man skall bygga i eller utanför . Problemet är inte att det går att bygga i med gällande lagstiftning. Problemet är att byggandet av bostäder stoppas i med hänvisning till befintlig lagstiftning. Det kan inte vara rimligt att samma miljökrav fullt ut skall gälla i en storstad som på landsbygden. Självfallet skall alla ha en så bra och störningsfri boendemiljö som möjligt. får inte detta leda till att det i princip inte går att bygga nya bostäder i innerstan i till exempel . Gatulivets atmosfär och ljudnivåer är en naturlig del av storstadens puls. Det är en miljö som många söker sig till även när det gäller boende. Trots att det finns ett visst utrymme för myndigheterna och kommunerna att i enskilda fall göra avvägningar mellan olika intressen tycks paragrafer leda till att bostadsbyggandet i storstäder stoppas. Det måste ske en ändring i så att en mer nyanserad och verklighetsanpassad tillämpning av lagen kan göras för att inte nybyggnation i storstäder skall stoppas.
mot · GR02Bo203 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra det möjligt att inrätta hästgårdar. Utredningen svensk hästpolitik (SoU 2000:109) tog på ett förtjänstfullt sätt upp den betydelse som hästen har även i vårt moderna samhälle. Det kan gälla sysselsättning, landsbygdens utveckling och även inom fritidspolitikens område. Oerhört många barn och ungdomar ägnar en stor del av sin fritid åt just hästar. Utredningen tog upp många angelägna frågor, såsom avel, uppfödning, etisk hästhållning och ridskolor. En fråga som behöver belysas ytterligare är behovet av så kallade hästgårdar i anslutning till bostadsområden. Dessa hästgårdar ska ha till syfte att finnas nära barns och ungdomars bostäder så att man kan ge fler av dem möjligheter att ägna sig åt ridning. Det är en angelägen rättvisefråga att ge tillfällen till att umgås med hästar även för barn vars föräldrar inte kan skjutsa till ridskolor på långt avstånd från bostaden. Denna typ av lösning är inte genomförbar , och man bör därför göra en översyn av lagen så att det görs möjligt att bygga hästgårdar i anslutning till bostadsområden.
mot · GR02Bo205 · 2003-10-07 00:00:00 — Undantag i lagen om bostadsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare undantag i lagen om bostadsbidrag vad gäller minderåriga barns förmögenheter och beräkningsunderlag. En ensamstående, deltidsarbetande mamma med minderårigt barn uppbär bostadsbidrag. pappa avlider och efterlämnar en försäkring som har barnet som förmånstagare. Barnet får försäkringspengarna utan någon som helst dispositionsrätt för mamman. Dessutom får pengarna, som brukligt är, inte användas förrän barnet uppnår myndighetsålder. gör trots detta en omräkning av det bostadsbidrag som mamman får, på så sätt att barnets försäkringspengar tas in i beräkningsunderlaget. Detta innebär att bostadsbidraget minskar kraftigt eller försvinner helt. Som skäl för detta förfarande anges lagen om bostadsbidrag, SFS 1993:737 5 § och 7 §. Det här är inte första exemplet på när reglerna för vad som skall och inte skall räknas in i beräkningsunderlaget slår snett. Som politiker måste vi ibland erkänna när vi har tänkt rätt men att besluten slagit fel. Så är fallet när det gäller den här frågan. trädde därför en ändring av denna lag i kraft. Ändringen innebär bland annat att SFS 1993:737 5 § nu tar upp flera undantag där barns förmögenhet, till exempel när det handlar om erhållet skadestånd för kränkning med mera, inte skall räknas in i beräkningsunderlaget. Min bestämda åsikt är att samma sak borde gälla när ersättning från livförsäkring utgått till förmån för ett eller flera barn i en familj som uppbär bostadsbidrag. Det exempel från verkligheten som redogjorts för här är säkert inte vanligt förekommande, varför en förändring av lagen så att ovan nämnda situation inte uppstår inte skulle innebära några dramatiskt ökade kostnader. Men det är ändå med all önskvärd tydlighet fastslaget att reglerna och det system vi byggt upp i det här fallet slår helt galet I alla fall om man skall ta de tolkningar som gjort med i bedömningen.
mot · GR02Bo209 · 2003-10-07 00:00:00 — Utnyttjande av befintliga fastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i stället för att riva hyreshus överväga möjligheten att omvandla dessa till fängelser. rivs på skattebetalarnas bekostnad fullt funktionsdugliga och relativt nya hyreshus ägda av de kommunala allmännyttiga bostadsföretagen. råder det stor brist på fängelseplatser runtom i . Självfallet går det av bland annat säkerhetsskäl inte att placera ett fängelse var som helst i samhället. Jag är dock övertygad om att det finns hyreshus som är så belägna att de går att använda som fängelser. Naturligtvis kommer det att erfordras vissa ombyggnationer. Dessutom måste säkerhetsåtgärder vidtas, inte minst utomhus, för att dessa tomma hyreshus skall kunna omvandlas och användas som fängelser. På detta sätt går det dock både att få fram fler fängelseplatser snabbt och till en låg kostnad. behöver inte skattebetalarnas pengar bokstavligt talat slängas på soptippen, vilket blir fallet om husen rivs.
mot · GR02Bo210 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om projekt för att komma till rätta med ungdomars avsaknad av bostad och arbete. Människans beroende av en fast punkt i tillvaron en bostad är en av förutsättningarna för att kunna leva tryggt och få arbete. För ungdomar är detta särskilt tydligt när bristande erfarenhet och utbildning påverkar möjligheterna till arbete och bostad. I söker man komma till rätta med den onda cirkeln ingen bostad inget arbete ingen bostad, genom särskilda projekt. Projektidén har hämtats från och finns på 100 platser i . Projektet resulterar i bostad för ungdomar i ett väl bevakat boende, personlig utvecklingsplan, utbildning och stöd vid sökande efter lämpligt arbete. En viktig del i projektarbetet är att ta till vara och utveckla ungdomarnas anlag. Personal finns tillgänglig , och personalen har stark kontroll över ungdomarnas beteenden och framsteg. Projektet vänder sig till ungdomar som saknar möjligheter till bostad och arbete. får de stöd av samhället men måste visa på resultat och egna framsteg i sin utbildning och i sitt engagemang som arbetssökande. Projektet har för många ungdomar resulterat i egen bostad och eget arbete. Denna projektidé borde även prövas i . Vi bör stödja våra ungdomar genom att ta till vara goda idéer och erfarenheter från andra länder.