ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02A342 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ändrad ansvarsfördelning inom skyddsombudsverksamheten. Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen. Det betyder också att arbetsgivarna har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön i små företag utan skyddskommittéer med få anställda är bilden en annan. De fackliga organisationernas medlemmar tvingas betala miljonbelopp via fackföreningsavgiften för denna bevakning. Överkostnaderna som de fackliga organisationerna betalat för den regionala skyddsombudsverksamheten uppgår i runda tal till sammanlagt . Det är en ordning som står i strid med de grundläggande avsikterna i nuvarande lagstiftning. Oberoende av formerna för ett lands uppbyggnad av arbetsmiljöbevakningen för småföretagen kan inte avsikten vara att arbetstagarna själva via sin fackföreningsavgift ska betala för denna verksamhet. I en motion till föregående års ställdes frågan om inte underfinansiering av den regionala skyddsombudsverksamheten bryter mot EU:s arbetsmiljödirektiv av (89/391/EEG) om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. I EU-direktivets punkt 5 anförs följande: Åtgärder som rör säkerhet, hygien och hälsa i arbetet får under inga förhållanden medföra några kostnader för arbetstagarna. EU:s direktiv är som framgår mycket rakt och tydligt på denna punkt. Med hänsyn till den finansieringsform som valts för den regionala skyddsombudsverksamheten, bevakningen av de små företagen och det förebyggande arbetsmiljöarbetet är det staten som är ansvarig för att verksamheten inte medför några kostnader för arbetstagarna. Det betyder att enligt vår mening med nuvarande ordning sannolikt inte följer EU:s arbetsmiljölagstiftning. En striktare tolkning och tillämpning av artikel 6 i arbetsmiljölagen, Arbetsgivarens allmänna skyldigheter, och det nämnda EU-direktivet bör vara utgångspunkten för den fortsatta finansieringen av verksamheten. I en interpellationsdebatt medgav statsrådet att utvecklingen inneburit en försvagning av det lokala skyddsarbetet som förekomsten ökat av personaluthyrning och tidsbegränsade anställningar. Därmed har de regionala skyddsombudens roll blivit allt viktigare. Statsrådet underströk särskilt att han skulle verka för att regeringen i kommande budgetar tar ett ökat ansvar för finansieringen av de regionala skyddsombuden. Statens bidrag till verksamheten med regionala skyddsombud är ca . Mot bakgrund av den form som valts för skyddsombudsverksamheten i och bevakningen av de små företagen krävs det en förändring av ansvarsfördelningen.
mot · GR02A344 · 2003-10-07 00:00:00 — Företagshälsovård för alla arbetstagare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagshälsovård för alla arbetstagare. togs den lagstiftning bort som sade att alla anställda ska vara anslutna till en företagshälsovård. har vi sett nya utvecklingar inom arbetsmiljön och arbetsskadorna. Många har exempelvis stressrelaterade sjukdomar, och belastningsskadorna ökar. Ett stort problem är att antalet sjukskrivningar är alldeles för höga, vilket betyder att åtgärder behövs för att bryta detta. En åtgärd är att alla arbetstagare när ekonomin så tillåter bör vara anslutna till företagshälsovården. Företagshälsovårdens roll med förebyggande arbete mot skador och andra arbetsmiljörelaterade problem kan förhindra att arbetstagare drabbas av sjukskrivning. I förlängningen blir det en besparing eftersom man undviker sjukskrivningar och därefter rehabiliteringskostnader.
mot · GR02A345 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avtalspension. Vi har en hög sjukfrånvaro som leder till att alltfler lämnar yrkeslivet med pension . Trots att man skulle kunna utföra arbete i mindre omfattning lämnar man arbetslivet helt. I det nya pensionssystemet finns möjligheter att minska arbetstiden för att kunna arbeta lite längre, men i mindre omfattning efter . Detta är en bra möjlighet att anpassa yrkeslivet efter kraft och förmåga. Denna möjlighet används i alltför liten omfattning, dels beroende på arbetsgivarnas ointresse att anpassa arbetsförhållandena efter den äldre arbetskraftens förmåga, dels beroende på att de kollektiva tjänstepensionerna inte går att anpassa till uttaget från det offentliga pensionssystemet. Det finns många fördelar av att kunna trappa ner sin yrkesverksamma del för att orka vara kvar längre i arbetslivet. Den minskning av pensionen som man får genom att trappa ner sin arbetsinsats uppvägs genom den tid man är yrkesverksam . Varje krona som en person tjänar in ökar pensionen. Det är angeläget att regeringen tar initiativ till överläggningar med arbetsmarknadens parter för att de kollektiva pensionsförsäkringarna kan anpassas till det allmänna pensionssystemet och därmed förlänga deltagandet i arbetslivet.
mot · GR02A346 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. Inom arbetslöshetsförsäkringen finns begreppet vård av barn och regler om möjligheten till överhoppningsbar tid. Det har visat sig att tolkningen av begreppet vård av barn och den överhoppningsbara tiden inrymmer enbart biologiska eller adopterade barn. Detta kan leda till att vårdnadshavare till av samhället omhändertagna och placerade barn blir negativt behandlade av regelverket. Det nu rådande regelverket och tolkningen säger att om den som är särskilt förordnad vårdnadshavare, d v s den som ska garantera ett minderårigt barns omvårdnad, trygghet, utveckling och hälsa, ej omfattas av begreppet vård av eget barn och den överhoppningsbara tiden. Detta kan inte vara lagstiftarens mening och avsikt. Regelverket ska inte göra skillnad mellan barn oavsett om de är biologiska, adopterade eller har särskilt förordnade vårdnadshavare.
mot · GR02A347 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetsgivarnas ansvar för arbetsmiljön tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansieringen av verksamheten med regionala huvudskyddsombud. Den ökande ohälsan i arbetslivet möts bäst med offensiva satsningar på förebyggande insatser och systematiskt arbetsmiljöarbete. En nyckelroll i det arbetet har skyddsombuden. I arbetsmiljölagen regleras arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Där regleras att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön i små företag utan skyddskommittéer med 149 anställda gäller dock andra regler. Där får de fackliga organisationerna använda fackföreningsavgifterna för att finansiera de regionala skyddsombudens verksamhet. Det är naturligtvis inte rimligt att ha skilda finansieringsformer för en så central verksamhet som arbetsmiljöarbetet och de regionala skyddsombudens arbete. Det är därför angeläget att regeringen överväger en förändrad finansiering av de regionala skyddsombudens verksamhet.
mot · GR02A348 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kortare arbetstid. Bra arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet är några av de viktigaste ingredienserna i ett bra arbetsliv. En annan del är arbetstiden. S-kvinnor har kämpat för sex timmars arbetsdag utan att få en minut. På de två senaste socialdemokratiska partikongresserna fick S-kvinnor stöd för en successiv arbetstidsförkortning. Visst tycker vi S-kvinnor att det går för långsamt och visst var vår dröm att vi hade kunnat påbörja med en arbetstidsförkortning. Detta var möjligt när regeringen, alla fackliga organisationer och S-kvinnor var eniga om att påbörja en arbetstidsförkortning. En sådan arbetstidsförkortning skulle avgöras av individen och gälla för timmar, hela eller del av dagen. Det är inte möjligt med nuvarande lagstiftning. Det som också diskuterades var att själv kunna använda den femte semesterveckan och en eventuell sjätte. I förslaget fanns ett startdatum och att skulle finansieras via statsbudgeten. Kravet från S-kvinnor var att en arbetstidsförkortning skulle göras generell och lika för alla. Därför såg vi en lagändring som nödvändig eftersom det inte går att ta ut timmar, delar av eller . Därefter har den parlamentariska kommittén Knas lagt fram sitt förslag. Det S-kvinnor känner oro över är diskussionerna om att arbetstid ska kunna bytas mot lön. Det tar vi starkt avstånd ifrån. ser vi att de typiskt manliga fackliga organisationerna som har en majoritet medlemmar med heltidstjänster och en lön det går att leva på går före andra grupper och gör det med avtal och egen finansiering. De fackliga organisationer som främst organiserar kvinnor kan inte på egen hand bekosta en arbetstidsförkortning då deras medlemmar i första hand arbetar deltid och har en lön som det inte går att leva på. av kvinnor arbetar deltid , och flertalet kvinnor har själva betalat när de gått ner till deltid.
mot · GR02A349 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidraget. konstaterar att man nått de mål som satts upp vad gäller antal anställda med lönebidrag. Således hade ca 60 800 personer anställning med detta stöd som grund för sitt deltagande på arbetsmarknaden. Genom fattade beslut kommer stora insatser att sättas in av länsarbetsnämnderna för att med aktiva åtgärder medverka till att stora grupper långtidsarbetslösa slussas tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. Ett steg i denna process kan vara lönebidraget. Det krontalstak som gäller för anställning med lönebidrag har legat på en förhållandevis låg nivå . Detta innebär att det har varit svårt för många arbetsgivare i inte minst ideella organisationer att bära de ökade kostnader som uppstått genom på arbetsmarknaden träffade avtal om löneuppräkningar. Det har också indirekt medverkat till svårigheter att omförhandla de nivåer som gällt för ersättning mellan och arbetsgivare. Ambitionen att kunna erbjuda möjlighet till inträde på arbetsmarknaden via lönebidrag hotas genom att arbetsgivare har svårt att bära de ökade kostnaderna. Regeringen bör låta se över lönebidragssystemet.
mot · GR02A350 · 2003-10-07 00:00:00 — Studieuppehåll och ersättning från a-kassan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ta bort regeln om 45 dagars studieuppehåll i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns ett omfattande regelverk kring arbetslöshetskassan som baseras på att alla ska bli lika bedömda och få ersättning enligt de beslut som tagits om försäkringen. I takt med att samhällets förändras blir dock behovet av förändringar i försäkringen aktuellt. Möjligheterna att studera är goda, och det finns ett flertal olika vägar att gå. Om man väljer att stegvis förkovra sig kan det innebära att man får ett uppehåll i sina studier mellan utbildningarna. följer ju inte utbildningarna alltid terminsuppdelningen i höst- och vårtermin. I dagens försäkring gäller att om en person har haft a-kasseersättning före studierna måste studieuppehållet omfatta för att ersättning från a-kassan ska kunna utgå. Detta är till stor nackdel för den person som planerar sina studier och som vill arbeta under uppehållet men som inte kan få ett jobb. Risken finns då att personen måste besluta sig för att avbryta sina studier för att kunna försörja sig. Problem kan även uppstå för utbildningsanordnare som alltid måste försöka ordna studieuppehåll som är längre än . Det är dags att regelverket för arbetslöshetsersättningen blir mer anpassat till dagens utbildningsmöjligheter, och denna regel om minst 45 dagars studieuppehåll bör därför helt tas bort.
mot · GR02A351 · 2003-10-07 00:00:00 — Tjänstledighet vid rehabilitering och för att pröva annat arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstadgad rätt till tjänstledighet för att rehabiliteras till och pröva annat arbete. Sjukfrånvaron har utvecklats kraftigt , och utvecklingen måste brytas. Målet att halvera sjukfrånvaron fram är en utmaning men som är möjlig att nå. För att lyckas måste flera samverkande åtgärder vidtas, bland annat förstärkta ekonomiska drivkrafter för inblandade aktörer men också effektivare rehabilitering. Arbetsgivaren har ett stort och naturligt ansvar härvidlag. Det är emellertid långt ifrån alla som är bäst betjänta av att komma tillbaka till sin gamla arbetsplats. är den bästa och effektivaste rehabiliteringen att få byta arbetsplats och arbetsgivare. En långtidssjukskriven bör i en sådan situation få hjälp och stöd av arbetsmarknadsmyndigheterna. För de flesta innebär det en otrygghet att säga upp en fast anställning för att prova något man inte vet om det fungerar. Det ska i en sådan situation inte vara nödvändigt att säga upp sin anställning. Istället bör det finnas en lagstadgad rätt till tjänstledighet , förslagsvis , för att rehabiliteras till och pröva annat arbete.
mot · GR02A352 · 2003-10-07 00:00:00 — Åtgärder för att underlätta långtidssjukskrivnas återinträde på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva nya former för att underlätta långtidssjukskrivnas återinträde på arbetsmarknaden. I pågår ett projekt som har till syfte att hjälpa långtidssjukskrivna eller långtidsarbetslösa som hamnat utanför arbetsmarknaden med motivationsarbetet när det gäller att ta tag i sin livssituation och komma vidare i livet. Det är med glädje jag har tagit del av deltagarnas egna utvärderingar. Sakta men säkert återvänder vi till ett positivt normalt liv där vi är värda något eller det här känns bra för både kropp och själ, toppen. När jag talar med projektledaren om vilka hinder hon upplevt för att hitta vägar tillbaka till arbetsmarknaden för deltagarna återkommer hon ständigt till att den som är sjukskriven och fortfarande har kvar sin anställning, trots att det kan ha gått denne var i jobb senast, inte kan få ett lönebidrag för att kunna prova på ett arbete hos en annan arbetsgivare. För att underlätta långtidssjukskrivnas återinträde på arbetsmarknaden bör nya former prövas. Det här skulle kunna vara en av flera möjliga vägar. Vi letar ständigt efter olika sätt att hjälpa människor tillbaka i arbete när man av olika skäl hamnat utanför. Kan det här vara ett sätt att underlätta den processen skall vi naturligtvis lösa det.
mot · GR02A353 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionala skyddsombud. Löntagarnas hälsa och trygghet på arbetsplatserna är en av arbetarrörelsens viktigaste frågor. Systemet med regionala skyddsombud för att stimulera insatser för en bättre arbetsmiljö på mindre arbetsplatser infördes och vidgades till att gälla hela arbetslivet. var systemet helfinansierat, men under den borgerliga regeringen 19911994 togs en stor del av finansieringen bort. Därefter har besparingar i statens budget också drabbat det regionala arbetsmiljöarbetet. De insatser som de regionala skyddsombuden gör är betydelsefulla för en bättre arbetsmiljö. Att vara skyddsombud eller regionalt skyddsombud är enligt arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen ett fackligt uppdrag. Skall man i någon av dessa roller företräda sina arbetskamrater på ett bra sätt är en väl genomtänkt utbildning för uppdraget ett måste. Efter grund- och vidareutbildning måste en kontinuerlig kompetensutbildning ske . Det är framför allt hos de mindre företagen som har ett sämre systematiskt arbetsmiljöarbete än vad fallet är på större arbetsplatser som behovet av regionala skyddsombud är som störst. I det arbete som pågår med att stärka insatserna mot den ökande ohälsan med 11-punktsprogrammet markerar regeringen vikten av skyddsombudsorganisationen. Det har bland annat resulterat i extra anslag från för utbildning av regionala skyddsombud. beslutade också att avsätta ytterligare för den regionala skyddsombudsverksamheten. Rezene Tesfazion (s)
mot · GR02A355 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillgänglig företagshälsovård för alla anställda tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglig företagshälsovård för alla anställda . Ohälsan är ett stort samhällsproblem som vi måste bekämpa. Den höga sjukfrånvaron är ett allvarligt hot mot den svenska välfärden. Ett steg i att förebygga ohälsa i arbetslivet är bland annat att företagshälsovård bör finnas tillgänglig för alla anställda . Företagshälsovården behöver utvecklas och bör bli obligatorisk . Det är bra att regeringen har beslutat att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av ett antal frågor som rör företagshälsovården. Bland annat skall man utreda om det behövs en obligatorisk skyldighet för arbetsgivare att tillhandahålla företagshälsovård och om det bör införas krav på eller kvalitetssäkring av densamma. Sambanden mellan arbetsmiljö och ohälsa är ofta komplicerade och kräver kunskap inom olika ämnesområden för att kunna fastställas och åtgärdas. Nya kunskaper om sambanden tillkommer också ständigt genom nya erfarenheter och forskningsresultat. Arbetsgivarna har inte möjlighet att själva, utan resurser i form av företagshälsovård, klara sitt lagstadgade ansvar för arbetsmiljöarbetet, för internkontroll och rehabilitering. Det är betydelsefullt att en upprustning av företagshälsovården sker samt att den blir tillgänglig för alla anställda när ekonomin så tillåter. Det är även särskilt angeläget för att garantera arbetstagarnas inflytande över företagshälsovårdens inriktning. Rezene Tesfazion (s)
mot · GR02A356 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fortsatta strategin för ökad hälsa i arbetslivet. I budgetpropositionen presenteras den fortsatta strategin för ökad hälsa i arbetslivet. Utgångspunkten är fortsatt regeringens 11-punktsprogram mot ohälsa. De förslag som föreligger i budgetpropositionen innebär bland annat en översyn av bestämmelserna gällande sjukförsäkringsförmåner för att eventuellt skärpa dessa. Vidare aviseras en teknisk översyn av reglerna för karensdagen. Att stävja fusk och att skapa lika villkor och rättvisa vad gäller karensdagen är förvisso viktiga insatser. Men det krävs också kraftfulla satsningar på varje individs rehabilitering. Här menar jag att arbetsgivarna inte lever upp till sina skyldigheter. Få av dem har insett de humanitära och ekonomiska vinsterna med rehabilitering. Det finns således anledning att ta avstånd från den beskrivning av problembilden med ohälsa i termer av omfattande fusk som ibland förekommer i debatten. Sådana beskrivningar skadar tilltron till systemet bland allmänheten. För att öka tilltron till systemet bör informationsinsatserna öka och eventuellt fusk kartläggas och stävjas. Sådana insatser måste dock begränsas till sådana situationer där fusk verkligen har kunnat kartläggas. I det fortsatta arbetet bör särskilda åtgärder för att stödja kvinnodominerade typer av arbeten övervägas. Statistiken talar sitt tydliga språk; sjukfrånvaro orsakad av arbetet och lång sjukskrivningstid är vanligare bland kvinnor än män. För kvinnor inom stat, kommuner, landsting, handel, service och i har antalet sjukskrivningar ökat anmärkningsvärt . Utvecklingen med skenande sjukskrivningstal kan aldrig hejdas utan ett ökat arbetsgivaransvar för arbetsmiljön. Ett program för att utveckla ledarskapet hos våra arbetsgivare bör dessutom tas fram. Arbetsgivarna måste börja stötta cheferna så att de kan bedriva ett modernt ledarskap. Vi behöver chefer som vägleder människor snarare än att de beordrar. För att nå dit måste cheferna ges verktyg för att kunna jobba utifrån synsättet att arbetsmiljö, lokal samverkan och medbestämmande, arbetsrotation, lönesystem och kompetensutveckling är delar av en helhet. Det kommer att bli mycket svårt att på allvar ta itu med de psykosociala orsakerna bakom stress och utbrändhet om vi inte gör den satsningen.
mot · GR02A358 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbud mot diskriminering avseende sexuell läggning och funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av förtydligande i lagtexten när det gäller förbud mot diskriminering avseende sexuell läggning och funktionshinder. De nya lagarna mot diskriminering är starka. Icke desto mindre är de dessvärre nödvändiga. Lagar har ofta flera syfte och den attitydpåverkande funktionen är oerhört viktig. Inom , socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvården råder förbud mot att diskriminera någon på grund av etnisk tillhörighet eller religion. Diskrimineringsgrunderna sexuell läggning och funktionshinder har tagits ut ur detta sammanhang. Förutom att konsekvensen blir att den enskildes rätt minskar, blir också den viktiga attitydpåverkande funktionen uttunnad. Utelämnandet av diskrimineringsgrunderna sexuell läggning och funktionshinder beskrivs skapa starkare känslor av utsatthet än innan nuvarande diskrimineringslagstiftning gällde. Intentionerna med diskrimineringslagstiftningen var de helt motsatta. Lagstiftningen bör således åter ses över och kompletteras i enighet med motionens intentioner.
mot · GR02A359 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppsägning av gravida och föräldralediga kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppsägning av gravida och föräldralediga kvinnor. Alltfler gravida eller föräldralediga kvinnor sägs upp från sina arbeten. har 28 anmälningar kommit in. Det är lika många som . Det är definitivt den typ av anmälningar som har ökat mest . Arbetsgivaren hänvisar vanligen till arbetsbrist, trots att ingen annan på arbetsplatsen sägs upp. Gällande lag ger inget stöd för dessa uppsägningar, men det finns kryphål som utnyttjas av arbetsgivarna. Lagen om anställningsskydd, som ger företag möjlighet att undanta två personer från turordningsreglerna, kan också bidra till att det blir just den gravida kvinnan som sägs upp. Dessutom ger nuvarande lagstiftning möjlighet för arbetsgivaren att utnyttja den ersättning, som föräldraförsäkringen betalar som en del av uppsägningslönen. Regeringen har visserligen uppmärksammat detta missförhållande och gett i uppdrag att lägga fram förslag som omöjliggör detta. föreligger således ett förslag, som innebär att föräldraledighet aldrig ska kunna räknas in i uppsägningstid. Detta är bra men problemet bör följas upp ytterligare. Eftersom just gravida och föräldralediga kvinnor i ökande grad sägs upp är det viktigt att noga följa upp utvecklingen så att gällande lagstiftning och andra regelverk följs. Man måste också bilda opinion mot arbetsgivare som redan vid anställningsintervjuerna frågar kvinnor om de har för avsikt att föda barn. Män får sällan eller aldrig denna fråga. Den svenska arbetsmarknaden förutser en stor brist på arbetskraft. Samhället oroar sig över att det föds för få barn i . Att det är möjligt att med olika medel diskriminera gravida eller föräldralediga kvinnor på arbetsmarknaden är häpnadsväckande.