mot · GR02So469 · 2003-10-07 00:00:00 — Vård av demenssjuka patienter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad syn på effektivitet i demenssjukvården. Vi som bor i blir allt äldre. Medellivslängden för en svensk kvinna är och för en svensk man . En innebörd av detta är att vi hinner utveckla fler sjukdomar under vår levnad, med ökat tryck på välfärdssystemet som följd. Demenssjukdomar är exempel på diagnoser som vanligen drabbar människor i senare delen av deras liv. drabbas 2025 000 personer av demens. Totalt lider uppemot 150 000 personer av någon form av demenssjukdom i . Det är en stor patientgrupp som i många fall är i behov av omfattande vårdinsatser. Dessvärre verkar valet av terapiform utgå från politiska överväganden snarare än omsorg om patienten. Bland de demenssjuka skulle vi kunna behandla omkring 80 000 patienter med moderna läkemedel som hjälper till att bromsa sjukdomsförloppet. Trots detta faktum är det bara 20 000 personer som tilldelas läkemedel. Alzheimer är en diagnos där det finns effektiva bromsmediciner. En demensutredning och behandling av en alzheimerpatient kostar . Trots detta är läkemedelsbehandling av lindrig eller moderat alzheimer en klart samhällsekonomiskt motiverad åtgärd. Medicinering minskar nämligen två andra tunga kostnader anhörigtid och social service. För alzheimerläkemedlet Aricept (Donepezil) finns det studier som visar att samhället sparar runt per patient och år genom medicinering jämfört med att inte ge någon medicinsk behandling. Orsaken till detta är att den årliga kostnaden för demensvård på ett sjukhem understiger per patient. till de totala kostnaderna för demensvård i som uppgår till motsvarar utrednings- och läkemedelskostnaderna av totalbeloppet. Underbehandlingen av dementa är kopplad till samhällets attityd till de drabbade. Patienterna har en svag röst i samhället jämfört med andra patientgrupper. För vilka cancerpatienter skulle vi låta bli att genomföra en sjukdomsutredning och vilka hjärtsviktspatienter skulle samhället rimligen undanhålla läkemedel? i har anmälts för hets mot patientgrupp till av . Anledningen är att kommittén uppmanat till restriktiv behandling med bromsmediciner för alzheimerpatienter. Inte nog med det, i sin månadstidskrift kallar man alzheimer för en modesjukdom. Alzheimer är en fortskridande sjukdom. Kan man bromsa den ger man patienterna ett hopp de tidigare inte haft, något som är viktigt inte minst för den upplevda livskvaliteten. En orsak till den uppkomna situationen är systemet med delat vårdansvar mellan landsting och kommuner. Sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är behandling med läkemedel vid Alzheimers sjukdom en god investering, men eftersom landstingen betalar läkemedlen och kommunen övriga kostnader skapas ingen helhetssyn på patientens situation. Att inte använda läkemedel där de gör nytta för både individen och samhället är ett kortsiktigt agerande. Det har sin grund i de senaste årens vårddebatt som präglats av ett stort fokus på kostnaderna för, snarare än nyttan med, läkemedel. Regeringen har genomfört flera åtgärder där man isolerat koncentrerat sig på att minska läkemedelskostnadernas ökningstakt. Denna ensidiga syn förbiser läkemedelsanvändningens roll i vårdarbetet. Läkemedel är en insats i den större helhet som kallas sjukvård och där patienten ska stå i centrum. Hela kedjan från diagnos till användning av läkemedel i kombination med vård måste tas i beaktande. Utan insikt om hur läkemedlens kostnader interagerar med sjukvården och patienten, kommer en nödvändig kostnadsminskning inte att kunna genomföras på ett sätt som gynnar samhället. står inför stora demografiska förändringar med en ökande medelålder hos medborgarna och sannolikt ökade vårdbehov. är den stora 40-talistgenerationen på väg att pensioneras. När antalet yrkesverksamma som andel av befolkningen sjunker minskar också statens intäkter. Det är särskilt problematiskt i ett land med redan höga skatter och en stor andel yrkesverksamma kvinnor. För att få denna ekvation att gå ihop krävs att vi använder våra resurser på bästa sätt. pågår i en översyn av demensvården och demenssjukas situation. I det arbetet måste krav på effektivitet i sjukvården grunda sig på en helhetssyn av vården som ser bortom landstingens och kommunernas skilda budgetar för läkemedels- respektive institutionsvård.