ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi235 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar om sänkt alkoholskatt i enlighet med vad som anförs i motionen. sänkte danskarna spritskatten , vilket inne-bär att den danska skatten blir av den svenska. planerar att sänka sina skatter för starksprit, för vin och för öl. I kommer EU:s införselreg-ler från att gälla fullt ut. Då kan varje svensk ta in öl, vin, starkvin och starksprit. Med största sannolikhet blir tio nya länder medlemmar i . , , och har alla en spritskatt på per liter. Detta får konsekvenser för systembolaget och restaurangerna men också för byggeri-näringen i . vet vi att en stor del av den sprit som dricks i inte köps på Systembolaget. Alkoholen kan vara illegalt tillverkad, smugglad eller lagligt införd av privatpersoner. Regeringen har haft på sig att förbereda sig för vad som skall komma. I stället för att föra en offensiv alkoholpolitik och successivt sänka de höga svenska alkoholskatterna kommer den socialdemokratiska regeringen att tvingas att tämligen oplanerat och panikartat sänka alkoholskatten. Att statens intäkter från alkoholskatter minskar ter sig vid en första anblick som tämligen säkert. Men om man beaktar mörkertalen avseende alkoholkon-sumtionen i och andelen alkohol som inte beskattas samt en förväntad kraftig ökning av såväl illegal som legal införsel av skattefri alkohol om de svenska skattesatserna inte anpassas till en mer europeisk nivå, så är kalkylen förmodligen inte alls lika negativ. Den kan till och med vara positiv i jämförelse med om skattesatserna inte ändras. Om skattesatserna sänks skulle många inte tycka det vara mödan värt att göra sig besväret att köpa alkoholen utomlands. Dessutom skulle man med en upplysningskampanj i kombination med en anti-smuggelkampanj kunna för-ändra medborgarnas inställning till illegal hantering. Erfarenheterna från hanteringen av tobaksskatterna 1997 visar hur en skatteökning innebar lägre skatteintäkter. Omvänt borde en ordentlig sänkning av alkoholskatterna med-föra oförändrade eller högre skatteintäkter. Beräkningen av hur mycket sam-hället skulle tjäna på att försvåra för den organiserade brottsligheten kan inte heller kvantifieras i pengar. Nedläggningar eller neddragningar på bryggerier med åtföljande arbetslöshet skulle kosta samhället stora pengar, vilket också bör tas med i kalkylen. Totalt räknar jag med att skatteeffekten för staten, jämfört med att inte sänka dessa punktskatter, blir plus minus noll. bör därför besluta om sänkta alkoholskatter på öl, vin och starksprit till den nivå som gäller i .
mot · GR02Fi236 · 2003-10-07 00:00:00 — Anslutning till valutasamarbetet 2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en anslutning till valutakurssamarbetet 2. Svenska folket sa nej till att införa euron som valuta i . I vår valkrets län röstade däremot en stor majoritet ja till euron. Enligt genomförda opinionsundersökningar i samband med valet ansåg en majoritet av dem som tänkte rösta nej att euron kunde införas i landet. Alla tänkbara åtgärder som kan stimulera tillväxten i landet måste nu genomföras i avvaktan på att euron kan införas. ekonomi behöver stimuleras med bl a ökad internationell handel. Vi måste få tillväxt trots att vi behåller kronan som betalningsmedel. Ett sätt att minska valutarisker och valutaspekulation är att som i koppla kronan till euron. hade en folkomröstning precis som i som resulterade i ett nej till att införa euron. Men har varit ansluten till valutasamarbetet 2, dvs. har kopplat sin krona till euron. Detta har visat sig vara framgångsrikt. Om gör samma sak kommer det att underlätta den internationella handeln, stimulera svensk ekonomi och det innebär också att regeringen måste föra en sund ekonomisk politik. Vi föreslår därför att även ansluter sig till valutasamarbetet
mot · GR02Fi237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ge de regionala och kommunala museerna samma rättighet som de statliga museerna att teckna tilläggsförsäkring hos Kammarkollegiet. har också de regionala och kommunala museerna fått möjlighet att söka och bli beviljade statlig garanti t.ex. i samband med lån av konst från utlandet. Detta har betytt mycket för de icke statliga museernas utställningsverksamhet. Högkvalitativ konst till stora värden har därigenom kunnat visas utanför till glädje för alla de människor som varken har tid eller råd att åka till huvudstaden. Den premie som erläggs för statsgarantin är mycket låg i förhållande till vad ett privat försäkringsbolag skulle kräva, även om den höjts en del . Det finns dock ett problem som blivit allt tydligare , särskilt efter terrorisdådet i . I försäkringsvillkoren står nämligen att garantin inte gäller i händelse av förlust eller skada förorsakad av krig. För de svenska museerna blir det därför allt svårare att få låna tavlor. Särskilt gäller det för konst från och , men allt fler länder följer efter. De statliga museerna kan undanröja denna inskränkning genom att teckna en jämförelsevis billig tilläggsförsäkring hos Kammarkollegiet. Denna möjlighet finns dock inte för de regionala och kommunala museerna vilka är hänvisade till den privata försäkringsmarknaden. För , som näst efter har den största samlingen i av såväl äldre måleri som modern och samtida konst, har detta blivit ett växande problem. Följande exempel kan ge en god bild av hur detta slår. För sedan arrangerade såväl som en utställning med verk av . En tavla med ett försäkringsvärde på lånades in från ,som krävde en 100-procentig försäkring dvs också för förlust eller skada i samband med krig. löste problemet genom en tilläggsförsäkring hos Kammarkollegiet, medan fick anlita ett kommersiellt försäkringsbolag. Premien för bara den tilläggsförsäkringen motsvarade en tredjedel av vad statsgarantin kostade för hela . Det är helt rimligt att statsgarantin inte gäller om ett museum lånar in konst från eller till krigförande länder, men en förändring av villkoren i den statliga försäkringsgarantin på det sätt som i motionen föreslagits skulle betyda oerhört mycket för de icke statliga museerna. För såväl som är en förändring helt nödvändig om det också i fortsättningen skall bli möjligt att visa internationell konst och konsthantverk av hög klass.
mot · GR02Fi238 · 2003-10-07 00:00:00 — Finansieringsprincipen mellan stat och kommun tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i finansieringsprincipen mellan stat och kommun. Maxtaxan är ett exempel på hur staten ålägger kommunerna uppgifter utan att tillskjuta de ekonomiska resurser som behövs för att kunna fullgöra uppdraget. Det är allmänt känt att regeringen har underskattat kostnaderna och att reformen därför var underfinansierad. har gjort beräkningar att maxtaxan har kostat kommunerna mer än vad som har utgått i kompensation från staten. Maxtaxan är bara ett exempel på hur staten ålägger kommunerna uppgifter utan att tillskjuta de ekonomiska resurser som behövs. Finansieringsprincipen går ut på att nivån på det generella statsbidraget förändras med ett belopp som motsvarar kostnadsberäkningen då en reform träder ikraft. Denna finansieringsprincip har betydande brister. I rapporten läge som publicerades framgår: Man tar inte hänsyn till eventuella framtida volymförändringar eller att beräkningsunderlaget varit bristfälligt. De ekonomiska problem som kommunerna brottas med skulle förbättras avsevärt om finansieringsprincipen verkligen gjorde skäl för sitt namn det vill säga att devisen ska gälla att den som beslutar även skall betala.
mot · GR02Fi242 · 2003-10-07 00:00:00 — I framförallt miljöfrågor förekommer ganska ofta så kallade marknadsimperfektioner, det vill säga att marknaden misslyckas med att uppnå miljömässigt hållbara lösningar. Vi vill använda skatter som ekonomiska styrmedel. Genom att lägga skatter på miljöskadlig verksamhet ser vi till att den ekonomiska verksamheten bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt. skatteförslag, kassamässig effekt för staten relativt regeringen Statlig del, inkomstskattereform -67,8 -73,3 -81,6 Ingen skattereduktion fackföreningsavg. Skatterabatt för höjda a-kasseavg. -1,64 -1,58 -1,47 -0,2 -3,9 -4,9 -2,56 -3,26 -3,39 Slopad arvs- och gåvoskatt skatteklass 12 -1,99 -1,89 -1,89 Regeringens slopade arvsskatt makar/sambor Höjd reavinstbeskattning 20 -> Höjd stämpelskatt 1,5 -> -0,75 -1,25 -1,5 Sänkta arbetsgivaravgifter som följd av sjuklöneförslag -2,5 -2,5 -2,5 Sänkta arbetsgivaravgifter som följd av skatteväxling Statlig del, starta-eget-sparande -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,4 -0,4 -0,55 -0,6 Regeringens förändringar av 3:12 Minskade nedsättningar till periodiseringsfonder Fortsatt nedsättning fjärrvärmeleveranser till industrin -0,25 -0,2 -0,2 Sänkt dieselskatt jord- och skogsbruk till /liter -0,86 -0,88 -0,9 Nej till höjd dieselskatt -0,3 -0,29 -0,28 Nej till höjd energiskatt på el till hushåll -0,84 -0,86 -0,84 Slopad skatt på handelsgödsel -0,32 -0,32 -0,32 Minskad nedsättning koldioxidskatten för industrin Skatt på förbränning av osorterat avfall Höjd skatt på lågpriscigaretter -69,57 -69,64 -85,02 -1,53 -6,49 -2,17 bör besluta om ovanstående fördelning av inkomsterna för budgetåren 2004, 2005 och 2006. Total effekt, konsoliderade offentliga sektorn. ingår för ett retroaktivt avskaffande av arvsskatt mellan makar/sambor.
mot · GR02Fi243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på bankväsendet för att öka dess tillgänglighet för alla som vill bruka dess tjänster. Alla människor i vårt samhälle har inte rätt till ett eget bankkonto. Detta är diskriminering och leder till ökat utanförskap. För att någon ska kunna öppna ett konto och få tillgång till bankernas tjänster, så som betalningsservice för räkningar eller andra, måste man uppge ett personnummer och en adress vilket alla i samhället inte har. Främst är det socialt redan utsatta personer som drabbas, det kan handla om flyktingar utan svenskt personnummer eller hemlösa som inte kan redovisa någon fast adress. Dessutom nekas oftast personer som har gjort personlig konkurs att öppna ett bankkonto. Att inte ha tillgång till banktjänster medför problem för de personer som nekas dem; utan tillgång till dessa är man hänvisad till för betalning av räkningar och andra bankärenden och där får man betala en engångssumma för den tjänst som utnyttjas. På så sätt drabbas socialt utsatta personer med begränsade ekonomiska medel dubbelt. Att bankväsendet inte accepterar alla som kunder motiveras med att personuppgifter måste redovisas, inga undantag kan göras. är kraven på personuppgifter berättigade, men att det inte finns möjlighet till undantag gör att det är lätt att hamna utanför systemet. Bankväsendet måste bli mer flexibelt och måste kunna göra undantag när så krävs. Banktjänster ska vara en service för människorna i samhället och därför måste alla få tillgång till dem, oberoende av i vilken livssituation man befinner sig i. Därför bör en översyn över hur bankväsendet kan bli mer flexibelt till, och därför måste det ställas krav på bankväsendet för att det ska acceptera alla som kunder, även om någon av de obligatoriska uppgifterna saknas.
mot · GR02Fi244 · 2003-10-07 00:00:00 — Mänskliga rättigheter och offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på mänskliga rättigheter vid offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ratificera konvention 94. har varit ett land som varit pådrivande i arbetet för att sprida och vinna respekt för de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Men fortfarande sker ständiga brott och kränkningar mot dessa universella principer. När det gäller barns villkor och arbetares rättigheter ser det fortfarande väldigt mörkt ut. Bara mördades 223 fackligt aktiva i världen, 4 000 arresterades, 1 000 misshandlades och 10 000 fick sparken, bara för att de utnyttjade sin rätt att organisera sig på arbetsplatsen (källa FFI). Beräkningar visar att så många som var sjätte barn i världen arbetar istället för att gå i skolan. 8 miljoner av dessa barn finns i slav- eller tvångsarbete, många som prostituerade och som barnsoldater. Därför måste vid offentlig upphandling utomlands av varor och tjänster som utförs utanför villkoras med att grundläggande konventioner om mänskliga rättigheter i arbetslivet respekteras av leverantören. konvention 94 stadgar att gällande löne- och arbetsvillkor inte får åsidosättas vid offentlig upphandling. Syftet är att skydda de anställa och motverka social dumping. I är det bara och som ännu inte ratificerat konventionen. Också en majoritet av EU:s medlemsstater har antagit konventionen (, , , , , , och ). Den svenska lagen om offentlig upphandling ställer krav på samtliga offentliga myndigheter att köpa in material och utrustning till lägsta möjliga eller ekonomiskt mest fördelaktiga pris. Det kan innebära att varor tillverkats under oacceptabla förhållanden, att barnarbete eller andra brott mot de mänskliga rättigheterna i arbetslivet har förekommit. I proposition om ändringar i lagen om offentlig upphandling (prop. 2001/02:142) framgår visserligen att en upphandlande enhet får ställa särskilda kontraktsvillkor. Av förarbetena framgår att ett väsentligt syfte med villkoren kan vara att föreskriva särskilda arbets- och anställningsvillkor för ett arbete som ska utföras. Jag menar att bindande regler om respekt för grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet ska gälla vid all svensk offentlig upphandling. Dessutom bör omgående ratificera konvention nr 94, vilket skulle innebära att offentliga myndigheter vid upphandling av varor och tjänster som utförs i ska garantera anständiga arbets- och anställningsvillkor. Ovanstående regler ska omfatta såväl statlig som och landstingskommunal upphandling.
mot · GR02Fi245 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om äkta långsiktighet och framförhållning. Statsbudget görs , en höstbudget och en vårbudget. Man sneglar ibland i ögonvrån framåt, men den långsiktighet som det ibland talas om är bara på låtsas. Landsting och kommuner våndas. Man måste ha en budget i balans (trots att det varit omöjligt att åstadkomma det, om man skulle följa hälso- och sjukvårdslagen eller kommunallagen) innan man kan satsa på det som gör att man kan komma i balans (moment 22). Tyvärr följer staten marknaden slaviskt och kortsiktigt. Följden blir att kommuner och landsting pressas så att det till slut inte finns några marginaler. Då ökar trycket på människor med långtidssjukskrivningar som nästa följd. Statsbudgeten har ett budgettak att hålla sig inom. Det är bra och budgettaken har gjort att har en jämförelsevis hyfsad ekonomi. Det borde inte vara omöjligt att se framåt och ha ett budgettak för den perioden. För att möta svåra framtidsfrågor som den demografiska utvecklingen och vad den innebär för välfärden, brottslighet, sjukdom, miljöförstöring, så måste vi investera. En politik som gör att barn far illa är dålig för en framtida hållbar ekonomisk tillväxt. Det är dyrt om man ser kortsiktigt, men det blir fruktansvärt mycket dyrare att senare åtgärda problemen p.g.a. att man inte investerat. Tyvärr blandas investeringar som lönar sig i längden ihop med kortsiktiga kostnader. När det gäller våra sjukskrivningar, som kostar staten så mycket har dykt upp fler och fler förslag på repressiva åtgärder. I desperation föreslås kontrollåtgärder mot de fuskande människorna, som egentligen inte alls är sjuka, utan bara stora bedragare. När det gäller brottslighet höjs röster om längre straff och hårdare tag. I debatten om psykisk sjukdom dominerar diskussioner om utökad tvångsvård eller ej. Problemen kvarstår och blir bara värre om vi inte sätter in åtgärder . Vi har kriser vi måste investera oss ur och för det behövs en budget med äkta framförhållning och som då är långsiktig på riktigt.
mot · GR02Fi246 · 2003-10-07 00:00:00 — Särbehandling av vissa leverantörer vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om positiv särbehandling av vissa leverantörer vid offentlig upphandling. I regeringens proposition 2001/02:142 om ändringar i lagen om offentlig upphandling med anledning av slutbetänkande (SOU 2001:31), var regeringens uppfattning att kommitténs förslag om positiv särbehandling för ökad konkurrens borde anstå i avvaktan på kompletterande utredningsresultat och beredning i . För kvaliteten och mångfalden i utbudet av vård- och omsorgstjänster m.m. skulle det vara mycket positivt om lagen om offentlig upphandling kompletterades med de regler om positiv särbehandling som kommittén föreslår. Ett stort antal leverantörer som hålls tillbaka av regelverket för offentlig upphandling skulle då kunna göra sig gällande. Positiv särbehandling för ökad konkurrens lämnade i sitt slutbetänkande Mera värde för pengarna (SOU 2001:31) två förslag om positiv särbehandling av vissa typer av leverantörer som enligt kommittén skulle leda till ökad mångfald och konkurrens. Det ena förslaget innebär att det ska vara möjligt för en upphandlande enhet att sluta avtal med en personalgrupp om att överlämna driften av en verksamhet till personalen utan föregående upphandlingsförfarande, vid en så kallad avknoppning. Ett sådant avtal skulle enligt förslaget få slutas , för att ge företaget möjlighet att etablera sig. Det andra förslaget innebär att upphandlande enhet skulle få möjlighet att som förutsättning för deltagande i offentlig upphandling av tjänster inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst föreskriva att leverantörer inte får driva verksamhet i syfte att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent. I proposition 2001/02:142 om ändringar i lagen om offentlig upphandling anser regeringen att frågan om rätt för upphandlande enheter att ge avknoppningsstöd bör anstå. Likaså gör regeringen bedömningen att förslaget om att upphandlande enhet ska få kräva att utförandet av tjänsten endast får överlämnas till en organisation utan vinstintresse bör anstå. De två typer av leverantörer som förslagen gäller kan tillföra kvaliteter av stort värde för mottagarna av vård- och omsorgstjänster m.m. Med de gällande upphandlingsreglerna har de dock avgörande konkurrensnackdelar gentemot andra typer av leverantörer. Detta innebär att det finns möjligheter att höja kvaliteten och öka mångfalden i utbudet av offentliga tjänster som inte tas tillvara. Avknoppningar av kompetenta, erfarna och samspelta personalgrupper skjuts upp eller ställs in, eftersom de i en upphandling skulle tvingas konkurrera med redan etablerade företag. Föreningar, kooperativ, stiftelser och andra som vill driva en verksamhet med det enda syftet att tillgodose brukarnas behov av vård, omsorg, utbildning e.d. har ingen fördel av detta i en anbudsgivning. förslag skulle ge dem möjlighet att göra sig gällande utifrån sina särskilda förutsättningar och kvaliteter.
mot · GR02Fi248 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av reklamskatten fortsätter enligt tidigare riksdagsbeslut. har i full enighet begärt att regeringen prövar frågan om att fasa ut reklamskatten och att påbörja en stegvis avveckling av skatten 2004. I skatteutskottets betänkande 2002/03:SkU11 slås fast: Det råder en bred politisk enighet om att reklamskatten i sin helhet bör avskaffas. har också anvisat ett sätt för hur avvecklingen kan gå till. Det handlar om en successiv höjning av grundavdraget, det vill säga den gräns från vilken reklamskatt utgår. För tidskrifter handlar det om annonsintäkter och för dagstidningar . Utan motivering avvisar regeringen i årets budgetproposition beställning. Det är samma behandling som skett alltsedan den 1 januari 1999 då reklamskattens avveckling påbörjades med att skatten togs bort på direktreklamen. Trots att gick med på att ta bort reklamskatten på direktreklam bara under förutsättning att avvecklingen därefter som gälla andra medier som tidningar och tidskrifter. Regeringen borde nu följa beställning och bereda plats för ett nytt andra steg i avvecklingen av reklamskatten.
mot · GR02Fi249 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrad mantalsskrivning för att öka rättvisan mellan kommunerna. Av gammal tradition mantalsskrivs befolkningen och därmed avgörs i vilken kommun man ska betala sin skatt . Detta datum lär vara en kvarleva från gamla tider, då det var vanligt att drängar och pigor bytte husbonde och därmed adress . För en kommun har det naturligtvis stor betydelse hur många invånare, och därmed skattebetalare, man har just den magiska . Invånarantalet påverkar även skatteutjämningssystemet och invånarrelaterade statsbidrag. En kommuns befolkningstal är emellertid inte . I exempelvis Åre och finns tusentals säsongsarbetare inom skidturismen. Endast en mindre del av dessa skriver sig där de arbetar . Med dagens moderna teknik skulle det emellertid vara fullt möjligt att räkna antalet invånare i en kommun eller varje kvartal, ja om man så skulle önska. Vi behöver därför inte längre utgå från situationen i det gamla bondesamhället . Ett befolkningsgenomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning av skatteintäkter och invånarrelaterade system som skatteutjämningssystemet. Det är hög tid att utreda hur ett sådant system för ökad rättvisa mellan landets kommuner bör vara utformat.