mot · GR02Ub472 · 2003-10-07 00:00:00 — Den svenska skolans kvalitet begär att regeringen lägger fram förslag om inrättande av ett nationellt , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resultatet av kvalitetsgranskningarna av enskilda skolor löpande skall publiceras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna att skapa ekonomiska incitament för utveckling av landets skolor genom ett system med nationell skolpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nationella i skolan löpande bör publicera såväl de skolor som inte uppfyller de nationella kvalitetsmålen som de skolor som väl uppfyller kraven. Det är beklagligt att den svenska skoldebatten mer handlat om vem som skall få äga och driva skolor, än om kvaliteten på undervisningen eleverna får. Alla landets skolor måste bedömas efter samma kriterier oavsett huvudman. Endast utbildningens kvalitet bör bedömas, oavsett vem som står bakom eller driver skolan. betraktas fristående skolor med andra och mer kritiska ögon än de kommunala skolorna. När missförhållanden upptäcks i en enskilt driven skola leder detta till kritik av själva möjligheten att starta och driva friskolor. Däremot klarar sig ofta dåliga kommunala skolor från kritisk granskning. När problem upptäcks i en skola leder det knappast heller till att det ställs krav på förbud mot kommunala skolor. Kvalitetsgranskningen av skolan är så viktig att den måste ökas både i omfattning och i kvalitet. Resultaten av kvalitetsgranskningen bör publiceras löpande, så att lärare, föräldrar och elever kan ta del av resultaten. För att elever och föräldrar skall kunna göra rationella val måste transparensen i skolan öka. Både de skolor som har goda resultat och de skolor som inte fullgör sin uppgift på ett fullgott sätt måste tydliggöras och publiceras. Arbetet med att inrätta ett nationellt i skolan måste nu inledas. Institutet skall ha till uppgift både att löpande granska och följa kvalitetsutvecklingen på enskilda skolor och att följa utvecklingen i det samlade skolsystemet. Goda exempel och goda skolor bör lyftas fram, liksom mindre lyckade exempel och skolor. För att skolor skall få möjlighet att verka inom skolplikten skall det krävas att de är kvalitetsgodkända. Denna certifiering skall det nationella i skolan svara för. Alla skolor, oavsett vem som äger och driver dem, skall mätas med samma måttstock och bedömas efter samma kriterier. Den viktigaste kvalitetsgranskningen av skolan är dock den elever och föräldrar står för. När full frihet att välja skola införs kommer de skolor som är duktiga och seriösa att belönas. De skolor som halkar efter eller missköts kommer att finna att elevunderlaget minskar. Med förslaget om nationell skolpeng kommer resurserna att följa eleven. Ingen skola kommer att kunna särbehandlas av kommunerna, på det vis som sker . Då blir skolorna helt beroende av sin förmåga att attrahera elever. Hela tänkandet i skolan kommer därmed att förändras. Det blir helt centralt hur hög skolans kvalitet är, hur lyckad dess profilering är och hur skolan uppfattas och samverkar med det omgivande samhället. Ingen skolledning har råd att bortse från hur skolans resultat utvecklas. I och med detta kommer skolans resurser att styras till undervisning och fokus läggas på pedagogisk utveckling. Skolor som långvarigt underlåter att uppfylla ställda kvalitetskrav kommer att tvingas att lägga ner sin verksamhet. Det kommer att ske antingen genom att deras rätt att ta emot den nationella skolpengen dras in, eller genom att eleverna helt enkelt väljer andra skolor. Det måste skapas ett tydligt samband mellan skolornas kvalitet och ekonomi. Det grundläggande är att låta elevernas val av skola styra resursfördelningen. En bra skola får med ett skolpengssystem god elevtillströmning och därmed god ekonomi. Illa skötta skolor tappar elever och får genom detta en signal om behovet av att trappa upp kvalitetsarbetet. Riktigt dåligt skötta skolor både kommunala och enskilt drivna förlorar ytterst rätten att ta emot skolpeng och måste därmed startas om. Det blir då upp till huvudmannen oavsett om detta är kommunen, en föräldraförening, en enskild eller ett bolag att omorganisera verksamheten i grunden. När detta är gjort och när det kan göras troligt att skolans problem undanröjts och att kvaliteten därmed kan höjas, så kan skolan ånyo komma ifråga för prövning och eventuellt godkännande för mottagande av nationell skolpeng. Men det finns också i ett system med nationell skolpeng möjlighet att premiera framgångsrika skolor, genom inrättande av extraanslag som fungerar som en morot för utveckling. Det finns vidare också möjlighet att anslå extra pengar till skolor som inte uppfyller de nationella kraven för att underlätta de ytterligare kvalitetsinsatser som krävs på dessa skolor. Det nationella institutets granskningar av landets skolor bör löpande publiceras. Detta för att underlätta elevers och föräldrars val av skola, men också för att huvudmän och skolledare skall få information om hur skolan klarar sig. Det nationella kvalitetsgranskningsinstitutet skall likaså ges i uppgift att publicera framgångsexempel och skolor som lyckas väl med att uppfylla de nationella kvalitetsmålen. På så sätt kan andra skolor dra nytta av goda erfarenheter, med följd att kvaliteten i det samlade skolsystemet ökar.