mot · GR02Sf8 · 2003-12-11 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:37 Migration och asylpolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny processordning i utlänningsärenden. begär att regeringen lägger fram förslag till nödvändiga författningsändringar så att flyktingbegreppet vidgas till att omfatta även personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen vid invandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för kvinnor respektive homosexuella ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa oreserverat skall sättas främst i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökande barns rätt att höras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landsting och kommun på lämpligt sätt måste uppmärksammas på asylsökande barns rätt till vård och skolgång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnperspektivet vid utvisning och avvisning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av mottagandet av ensamkommande flyktingbarn i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med ett förslag till inrättande av en särskild företrädare för ensamkommande barn i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjehemsplacering av ensamkommande flyktingbarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare medel tillförs för att tidsfristen för handläggning av ensamkommande barns ärenden skall hållas . begär att regeringen återkommer med en redovisning av orsaken till att anslagsmedlen avseende flyktingkvoten inte utnyttjats och om outnyttjat medel använts på annat sätt. Med anledning av att regeringen i den nu framlagda skrivelsen redogör för utvecklingen inom migrations- och asylpolitiken vill vi i denna motion fästa särskild uppmärksamhet vid några aktuella frågor som behöver åtgärdas. syn på asyl- och flyktingpolitiken utvecklas i sin helhet i motion 2003/04:Sf403 Invandrare och flyktingar, Utgiftsområde 8. Stärk rättssäkerheten i utlänningsärenden Artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr förbjuder en stat att sända en person till ett land där han eller hon riskerar att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. har åtagit sig att följa konventionen. mot tortyr har till uppgift att pröva ärenden avseende klagomål mot med stöd av konventionen. har tjugo ärenden prövats i sak och i nio fall har kommittén uttalat kritik mot . Detta är, enligt vår mening, ett exempel på att rättssäkerheten för asylsökande i är bristfällig. har tidigare krävt att skall läggas ner och i olika motioner samt i Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) förordat en ny instansordning för utlänningsärenden. Trots att betänkandet från NIPU överlämnades och fattat ett beslut om bl.a. nedläggning av , har en proposition fortfarande inte överlämnats. Så sent som överlämnade regeringen en lagrådsremiss med förslag till ny processordning. Denna har sedermera kritiserats starkt av Lagrådet. Ansvarigt statsråd har därefter fört diskussioner med varje enskilt parti. En nu sittande utredning har till uppgift att se över utlänningslagstiftningens utformning med anledning av Lagrådets kritik. Utredningen har bl.a. till uppgift att beakta hur humanitära skäl skall definieras på ett tydligare sätt. vidhåller att skall läggas ned och att en tvåpartsprocess skall införas. skall göra en grundlig utredning och fatta ett första beslut. I den mån beslutet är negativt för den sökande ska ärendet gå vidare till en av de länsrätter som kommer att ges en förstärkt kompetens för utlänningsärenden. Därefter ska beslut kunna överklagas till kammarrätten. Det finns naturligtvis risk för att en ny ordning, inledningsvis, förlänger handläggningstiderna. Därför är det extra angeläget att vi också når en anständig balansnivå när det gäller ärenden. Det kommer bara att lyckas med en medveten satsning på att minska ärendeberget hos och . satsar i sitt budgetalternativ ytterligare medel för att uppnå en anständig handläggningstid. Frågan om en ny processordning handlar främst om att människor skall få en rättssäker behandling av sin asylansökan. Dessa människor befinner sig här och . Därför utgår vi ifrån att det finns en ambition hos alla partier att komma fram till en snabb och bred lösning. vill medverka konstruktivt till detta för att frågan inte skall anstå ytterligare. En lösning måste som Lagrådet anfört vara juridiskt hållbar men också skapa rättstrygghet och anständiga handläggningstider för utsatta människor. Vi kräver nu att regeringen påskyndar ärendet som redan har dragit ut alltför . Flyktingbegreppet skall omfatta förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning Personer som enligt utlänningslagen inte definieras som flyktingar men ändå är skyddsbehövande kan få uppehållstillstånd i . Skyddsbehövande är enligt utlänningslagen t.ex. en person som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse i sitt hemland. Vid en bedömning av om man har skyddsbehov ingår det att se till den sökandes egna berättelser och upplevelser. Därutöver behöver man ha kunskap om dennes hemland, hur lagstiftningen ser ut och hur situationen i praktiken är i hemlandet. Kritik har riktats mot såväl lagstiftningen som kunskapen hos invandringsmyndigheterna om homosexuella. Dessutom har beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för kvinnor och/eller homosexuella visat sig bristfälligt. har i flera motioner påpekat att en översyn måste göras av lagen för att stärka skyddet för personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Flyktingpolitiken bör vara generös och human och flyktingbegreppet vidgas till att omfatta även förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Den som erkänts som flykting har en i flera avseenden förmånligare ställning än den som beviljats skydd med stöd av andra bestämmelser i utlänningslagen. Bland annat kvinnor som får uppehållstillstånd på grund av genusrelaterad förföljelse måste erhålla samma rättigheter och starka skydd som den som får uppehållstillstånd som flykting. Kvinnlig könsstympning är att betrakta som ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter och risken för att utsättas för detta bör utgöra skäl för att erhålla flyktingstatus. måste även kompetensen vid invandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för homosexuella och/eller kvinnor förbättras. har tidigare ställt frågor till ansvarigt statsråd om denna problematik. Den socialdemokratiska regeringen har då hänvisat till en utredning som man tillkallade (dnr 2002:49). hade dock inte ens en utredare förordnats utan så skedde först . Detta är i sig anmärkningsvärt. anser att den långsamma beredningen när det gäller att stärka skyddet för dem som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning är oacceptabel. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till nödvändiga författningsändringar. Barnets bästa främst i asylärenden och barns rättigheter lyftes sedan fram i samband med lagändringen av utlänningslagen som trädde i kraft . Bland annat infördes en portalparagraf som innebar att man i fall som rör ett barn särskilt skall beakta vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Trots denna portalparagraf finns det många fall där man underlåtit att höra barnen eller där de avvisats med en motivering som står i direkt strid med deras bästa. I flera avvisningsbeslut bortser man från portalparagrafen genom att hänvisa till följande: Enligt 1 kap 1 § andra stycket utlänningslagen skall i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Förebilden för bestämmelsen är artikel 3 i . Kravet i artikel 3 i konventionen att barnets bästa skall beaktas är emellertid inte absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen kan leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Samhällets intresse att reglera invandringen är ett sådant viktigt övergripande intresse som kan vägas mot barnets intresse att få vistas i . En avvisning eller utvisning av en familj med barn måste kunna beslutas och genomföras även om det finns omständigheter i det enskilda fallet som talar för att det hade varit bäst för barnet att få stanna här (SOU 1995:75 s.232). vill understryka att barnets bästa oreserverat skall sättas främst. Allt annat är en avvikelse från . Asylsökande barn har rätt att höras har påpekat att man måste se barnen som individer med egna rättigheter. Ett barns berättelse och upplevelser är lika viktiga som en vuxens och kan tillföra nya och intressanta uppgifter vid handläggningen av en asylansökan. delar denna uppfattning. Utlänningslagens 11 kap 1 § Utredning om barn m.m. lyder: Vid bedömningen av frågor om tillstånd enligt denna lag skall det, om det inte är olämpligt, klarläggas vad barn som berörs av ett beslut i ärendet har att anföra och det skall tas hänsyn till det anförda [...] Enligt skall konventionsstaterna tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. För detta ändamål skall barnet särskilt beredas möjlighet att höras. Enligt den parlamentariska barnkommittén är det en rättighet för barnet att höras, inte en skyldighet att medverka. ställde en fråga om barnens rätt att höras till migrationsministern och fick då följande svar: presenterade i utlänningsärenden. Rapporten tar bl.a. upp asylsökande barn i familj. Verket för i rapporten ett resonemang kring de åsikter som framförts i bästa i asylärenden (2000). I rapporten lämnas förslag till åtgärder på de problem som uppmärksammats. Som ett direkt resultat av rapporten kommer att genomföra en utbildning om bl.a. och dess betydelse i utlänningsrätten, samtalsmetodik och hur barnet påverkas av en utredningssituation.[...] har tidigare utfärdat riktlinjer för hörande av barn i asylutredningar. Riktlinjerna kommer att vara föremål för översyn med anledning av vad som framkommit av rapporten. [...] Det finns därför ingen anledning att vidta några åtgärder med anledning av de problem som redan identifierats av berörd myndighet. Trots att det nu förflutit arbete påbörjades visar i en nyligen presenterad undersökning att bristerna fortfarande kvarstår. har kartlagt 87 asylärenden som rör barn. Av dessa 87 barn har endast 13 av totalt 66 barn i familj hörts om sina asylskäl. av de barn i familj som åberopat egna skäl (humanitära eller asylskäl) har fått en noggrann bedömning av sina egna skäl i beslutet. Dessa uppgifter är mycket anmärkningsvärda och något som den socialdemokratiska regeringen borde se på med stort allvar. anser att myndigheter som huvudregel, utifrån barnets egna förutsättningar, skall höra varje barn om dess asylskäl. Om det är olämpligt eller barnet inte vill bli hört skall detta respekteras och redovisas i ärendet. I de fall ett barn i en familj inte hörs personligen skall myndigheten höra barnets vårdnadshavare noga om barnets egna asylskäl. Det finns många goda förslag till åtgärder i Rädda Barnens utredning som den socialdemokratiska regeringen bör beakta. Rätten till vård och skolgång för asylsökande barn Asylsökande barn har rätt till samma sjukvård, tandvård och skolgång som andra barn i samhället. Landstingen svarar för vården och får genom ersättning av staten. Skola ordnas för barn i skolåldern och undervisningen köps som regel från den kommun som barnet vistas i. Trots att samma regler gäller för asylsökande barn som andra barn har det hänt att de nekats vård eller skolgång. Man har exempelvis med hänvisning till att barnet saknat de sista fyra siffrorna i sitt personnummer nekat vård eller inskrivning vid skolan. Det har även hänt att vissa vårdcentraler har tagit ut en avgift för barn till flyktingar även om andra barn haft rätt till avgiftsfri vård. Landstingen och kommunerna måste på lämpligt sätt uppmärksammas på asylsökande barns obestridliga rätt till vård och skolgång. Förbättra mottagandet för ensamkommande flyktingbarn har andelen ensamma flyktingbarn som kommit till och sökt asyl ökat. sökte 550 ensamkommande barn asyl i . Barn och unga som tvingas lämna sin familj och sitt hem genomgår ett trauma. Många har dessutom upplevt stora svårigheter före och under flykten. Ovissheten här samt oron för anhöriga i hemlandet utgör en svår psykisk press när de väl är i . Omkring hälften av barn och unga som kommer till placeras i gruppboende på förläggningar. har minst 45 barn försvunnit från dessa förläggningar utan att man med säkerhet vet vad som har hänt med dem. Vissa av dessa barn riskerar att hamna i händerna på personer som utnyttjar dem i prostitution eller liknande. Kommunerna som har ett ansvar för barnets välmående utöver det flyktingförläggningen skall tillhandahålla, d.v.s. boende och mat, har uppenbarligen brustit i ansvarsfrågan. är personalen på flyktingförläggningarna förtvivlade över att de inget kan göra. personal saknar befogenhet att skydda och hålla kvar barnen på förläggningen eftersom boendet är helt frivilligt. Det har gått dessa brister i mottagandet av ensamkommande flyktingbarn uppmärksammades, särskilt frågan om att barn försvinner från förläggningar. Till följd av detta presenterade och en rapport med olika förslag till åtgärder. Ett av förslagen innebar att det skulle träffas överenskommelser med ett 15-tal kommuner om mottagandet. och har sedan redovisat hur ersättning skulle kunna lämnas till dessa kommuner. Detta förslag stannade i utan åtgärder. är förslaget enligt det ansvariga statsrådet inte aktuellt att genomföra med hänvisning till kostnaderna. Statsrådet har i stället hänvisat till ett alternativ där frivilligorganisationerna skulle ges ansvar för barnen. Detta skulle givetvis fungera om det fanns ett avtal mellan frivilligorganisationerna och staten och en tydlig gräns för vad som är statens respektive frivilligorganisationernas ansvar. är så inte fallet. Det finns därmed en uppenbar risk att ett kortsiktigt ekonomiskt tänkande drabbar en grupp av redan hårt utsatta barn. Trots ett imponerande frivilligt arbete från många organisationers sida kan dessa rimligen inte överta samhällets grundläggande ansvar och myndighetsutövning. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till vad gäller ansvar för ensamkommande barn beträffande asylfrågan, boendet och hälsan. Någon proposition har dock inte presenterats. I den föreliggande höstbudgetpropositionen har den socialdemokratiska regeringen en helt annan beskrivning av vad som gjorts: En prioriterad uppgift är att förbättra mottagandet av de barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. Flera insatser har gjorts och arbetet för att förbättra mottagandet fortsätter. Denna beskrivning av vad som gjorts är det ingen som känner igen utom möjligtvis den socialdemokratiska regeringen. Trots att det uppenbarligen finns förslag till olika lösningar har i princip inget hänt. Barn och ungdomar försvinner fortfarande från flyktingförläggningarna och saknar fortfarande skrivna direktiv för hur de ska agera när barn försvinner. Detta är oacceptabelt! Enligt FN:s konvention om barns rättigheter har ensamkommande flyktingbarn rätt till samma skydd som andra barn i . Det är också de svenska kommunerna som enligt socialtjänstlagen bär det yttersta ansvaret för dessa barns skydd och omvårdnad. När svenska barn far illa griper sociala myndigheter in om det behövs. När svenska barn försvinner spårlöst organiseras skallgångskedjor . anser att alla barn som vistas i är lika skyddsvärda. kräver att en förändring sker för att tillförsäkra barnen en trygg situation under sin vistelse i . bör ha det entydiga ansvaret för de ensamkommande barnen redan vid ankomsten och bör ges möjlighet till särskild kompetensutveckling härför. Barnen måste få bästa möjliga omhändertagande i form av boende och särskilt stöd. bör endast ha ansvar för att utreda barnens asylskäl. Regeringen bör återkomma med förslag till ändring av mottagandet av asylsökande barn enligt vad som anförts och vad gäller ensamkommande barn i enlighet med och förslag. Utse en särskild företrädare för ensamkommande flyktingbarn stöder det förslag som förts fram av om att ensamkommande asylsökande barn ska få en företrädare utsedd efter det att barnet har anlänt. Denna person skall, enligt förslaget, få en form av vårdnadsansvar för barnet. tilldelas visserligen ensamma flyktingbarn en god man men detta sker långt efter barnets ankomst. vill dock gå ett steg längre. Vissa av barnen skulle kunna få en familjehemsplacering snabbt. Ett familjehem skulle till exempel knappast dröja med att anmäla ett försvinnande. När statsrådet har besvarat frågor om detta har han bl.a. hänvisat till den utredning, dnr 2002:55 Förmyndare, gode män och förvaltare, som har till uppgift att se över frågan om företrädare. Förslagen ska redovisas den 1/7 2004. Statsrådet har även anfört: ...understryka att jag noga följer frågan om varför barn försvinner och vad som kan göras för att förhindra detta. Detta är inte, enligt vår mening, tillräckligt. Det är bättre att vidta åtgärder , även om de är kortsiktiga, för att förhindra att fler barn kommer till skada. Det hindrar givetvis inte att mer långsiktiga insatser utreds parallellt. I motion Sf403 förs ovanstående krav fram och i socialförsäkringsutskottets betänkande 2003/04:SfU2 står ytterligare fem partier bakom förslagen i denna motion. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till förändringar. Högst tre månaders handläggningstid för asylsökande barn är handläggningstiderna för asylsökande långa och det brister när det gäller vilka tolkar som anlitas m.m. Detta drabbar inte bara vuxna asylsökande utan även barn. Även om det understryks att barnen skall ha förtur i hanteringen kan det ta upp innan ett barn får ett första beslut från . Detta är helt oacceptabelt. har till ansvarigt statsråd framfört kravet om att tidsfristen för handläggning av ensamma barns ärenden sätts . Det gläder oss att finna att regeringen gått oss till mötes på denna punkt. I senaste regleringsbrev finns denna tidsfrist uppsatt. Det är dock av största vikt att detta nu inte bara blir en symbolhandling utan att får resurser för att leva upp till detta mål. har i sitt budgetalternativ förstärkt anslag för att kunna förkorta handläggningstiden. Denna förstärkning avslogs dock av majoriteten i socialförsäkringsutskottet. Därför kommer vi att följa utvecklingen i denna fråga mycket noggrant. Ett barnperspektiv vid avvisning och utvisning har påpekat att det saknas ett barnperspektiv vid många utvisningar och avvisningar. Man tänker inte på hur barnen far illa och skadas psykiskt. Den bild som visats i TV av en skräckslagen asylsökande flicka som av polisen binds fast vid en bår för att flygas ut ur visar på ett tydligt sätt bristen på humanitet och respekt för dessa barn. För barn som kommer till som flyktingar/asylsökande måste speciella hänsyn tas. I all synnerhet de som kommer till utan sällskap av sina föräldrar och som hålls gömda löper stor risk att ta skada. Även om det finns svårbedömda situationer måste grundförutsättningen alltid vara att barn i olika situationer behandlas med respekt för sina behov och rättigheter. har föreslagit att de bestämmelser som finns i rörande hämtning vid vårdnads- och umgängestvister bör införas i utlänningslagen. Denna förändring kan vara värd att genomföra för att i större mån leva upp till intentioner. Outnyttjade medel för mottagandet av kvotflyktingar beslutar regeringen om en flyktingkvot. Kvoten är till för personer som befinner sig i en särskilt svår situation och vars situation bäst kan lösas genom överförande till tredje land. Dessa flyktingar har ett permanent skyddsbehov. Uttagningen och resan till organiseras av i samarbete med , . togs 1 015 flyktingar emot för vidarebosättning i inom ramen för flyktingkvoten. har bestämt att kan ta emot 1 840 kvotflyktingar . Så många kvotflyktingar har dock inte tagits emot under något av . De medel som är avsatta för att ta emot det specifika antalet kvotflyktingar har vid olika tillfällen använts för andra ändamål. användes t.ex. , motsvarande 75 platser, till medicinska insatser i och Kosovo. har förvisso uttalat att regeringen får använda dessa medel med viss flexibilitet men även om dessa insatser medräknas innebär det dock att medel motsvarande endast 1 090 platser har utnyttjats . Migrationsministern uttalade att hon tror att man kan öka uttagningen så att den ram som gett fylls bättre. På frågan varför denna kvot inte fyllts svarar ministern att medlen har använts till annat, till exempel medicinska insatser i Bosnien. Detta är som nämnts ovan en sanning med viss modifikation. Det är viktigt att tar emot det antal kvotflyktingar som man åtagit sig och beslutat om. Detta kan vara särskilt viktigt för UNHCR som arbetar med att välja ut de personer som anses särskilda skyddsbehövande. har vid upprepade tillfällen begärt att den socialdemokratiska regeringen skall återkomma med en förklaring till varför målen inte uppnåtts och i vilken omfattning medel avsatta för kvotflyktingar har täckt även annat än detta och de medicinska insatser som redovisats ovan. Mot bakgrund av det ovannämnda vidhåller vi att en redovisning krävs dels av orsaken till att den totala ramen uppgående till 1 840 platser ej utnyttjats, dels om de outnyttjade medel motsvarande 750 platser använts till något annat.