mot · GR02T322 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjöfart - farledsavgifter och konkurrensneutralitet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en förändring bör göras av konstruktion av farledsavgifter i syfte att leda till avgifter som är konkurrensneutrala. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en annan finansiering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av sjöfartens totala konkurrenssituation i förhållande till andra transportslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen tillsammans med övriga länder i verkar för konkurrensneutrala regler gällande för europeisk sjöfart. En stor mängd gods fraktas kors och tvärs över världen. kan det upplevas som ett absurt byte av varor. Med anledning av den omfattande export som sker är det därför angeläget att handel och transporter kan ske på ett för alla parter acceptabelt sätt. har en stor utrikeshandel. En mycket stor andel av produkterna fraktas på vatten. Ett stort antal transporter av gods sker till och från via hamnarna i och över . Näringslivet i kräver olika transportslag och alternativa transportvägar för sina godstransporter. Såväl hamnarna i som erbjuder detta redan och har också som ambition att öka valmöjligheterna för näringslivet. Transportledet är en viktig länk för att produkterna skall nå kunderna. Särskilt viktigt är det för svenskt näringsliv som har konkurrensnackdel i transportavstånd till marknaden i . Av det skälet blir också kostnadseffektiva och konkurrensneutrala transporter samt väl fungerande infrastruktur av stor betydelse för företag i . Rederier betalar för sina fartyg farledsavgifter. Farledsavgifterna är inkomst till och bidrar till att täcka faktiska kostnader för tillhandahållandet av tjänster. I en del andra länder så är myndighet motsvarande inte intäktsfinansiera utan anslagsfinansierad. Det innebär således en annan konkurrenssituation för de länderna då näringen inte står för myndighetens kostnader utan istället är det staten som betalar. Ur konkurrenshänseende bör verka för att det inom tillämpas samma finansiering. I det sammanhanget bör regeringen därför överväga annan finansiering av . betalade de rederier som anlöper hamn i rena farledsavgifter till , trots att utförde ytterst marginella tjänster i anslutning till farleden till hamn. utför mycket begränsad lotsning av hamns kunder. Det är dessutom hamn som själv muddrar och märker ut sin farled. Det uppstår normalt sett inte heller något behov av isbrytning i den farled som leder till hamn. Detta kan jämföras med att den totala omsättningen för hamns hamnverksamhet (motsvarande de hamnavgifter som färjerederierna betalat till hamn) uppgick till , varav den största delen återinvesterades i hamnen. vinst på hamns hamnverksamhet torde därmed mångfaldigt överstiga hamns egen vinst på verksamheten, vilket kan te sig något underligt. Nämnas kan att kostnader för isbrytning är en stor del i budget. avgifter bygger på att Hela ska leva. Det är mycket angeläget att det skapas förutsättningar för att Hela ska leva. Olika regionalpolitiska åtgärder är därför en självklar del i den svenska politiken. Däremot får det anses som ytterst tveksamt om det kan betraktas som konkurrensneutralt på det sätt som farledsavgifter tas ut . Gods- och trafikintensiva betalar genom förhöjda farledsavgifter vad det kostar att bedriva sjöfart på andra ställen längs . Det kan inte anses rimligt att hamns kunder subventionerar t ex sjöfarten i . Farledsavgifterna bör därmed differentieras i förhållande till de verkliga kostnader som sjötransporten generar i t ex varje farled. avkunnad dom i förstärker slutsatsen att det endast är då det finns ett faktiskt samband mellan kostnaden för en tjänst som ett fartyg drar nytta av och den avgift som tas ut som dylika avgifter är förenliga med EG-fördraget. Nuvarande avgiftsystem innebär också konkurrensnackdel för sjöfarten gentemot andra transportslag, det är ytterst angeläget att det råder konkurrensneutrala avgifter mellan transportslagen, detta för att uppfylla målen för och EU:s transportpolitik. Som framkommer i vitboken trafikavgifter: En modell för ett stegvist införande av gemensamma avgiftsprinciper för transportinfrastrukturer i EU (), påverkar infrastrukturavgifter konkurrensvillkoren på den inre marknaden och har betydelse för de internationella transporternas utveckling. Mot denna bakgrund bör samma grundläggande principer tillämpas för alla kommersiella transportslag i var och en av Europeiska unionens medlemsstater. Vad specifikt gäller har järnvägstrafiken via dessutom gynnats på bekostnad av järnvägstrafik via färja genom att statens avgift via för ett helt tåg som passerar är lägre än statens avgift via för samma tåg som via svensk hamn transporteras på färja. Sedan tillkomst har hamn tappat av järnvägstrafiken. Den ovannämnda konkurrenssnedvridande effekten av både de nuvarande och de föreslagna farledsavgifterna uppstår därmed inte endast mellan hamnar och rederier i olika delar av , utan även i förhållande till den konkurrens som bl.a. hamn utsätts för från . Redan de existerande avgifterna har medfört en snedvridning till fördel för (i kampen om järnvägstransporterna) som kan komma att utarma sjötransportverksamheten i . De nu i utredning föreslagna avgifterna skulle kraftigt förvärra denna situation. Utgångspunkten måste vara att försöka uppnå en konkurrensneutralitet mellan de olika transportslagen oavsett om det är på bro eller vatten. Om det skall förekomma subventioner måste de vara mycket väl avvägda och då av miljöpolitiska skäl.