mot · GR02Ub367 · 2003-10-07 00:00:00 — minskar språkkunskaperna hos svenska elever, och för att uppmuntra dem att läsa språk bör språkbetygen ha större betydelse vid antagningen till högskolan. vill vikta betygen för att uppmana eleverna att gå vidare i sin kunskapsinhämtning. vill införa slutbetyg i stället för kursbetyg, så att elevens slutbetyg speglar vad eleverna kan när de lämnar gymnasieskolan, inte vad de kunde i årskurs ett. Betygssystemet som infördes var ett steg i rätt riktning. Däremot är det för få betygssteg för att på ett rättvist sätt spegla elevernas skilda kunskapsnivåer. Särskilt steget mellan Godkänd och Väl godkänd är för stort. Därför föreslår att sex betygssteg införs. Det har visat sig att godkända betyg i uppenbarligen inte motsvarar de kunskapskrav som ställs för att klara kärnämnena i gymnasiet. föreslår att får i uppdrag att genomföra en utvärdering av betygen på nationell nivå för att undersöka om de motsvarar den kunskapsnivå som de nationella målen och kriterierna anger. Det är bra att betygen nu ska sättas utifrån om eleverna nått vissa kunskapsmål eller inte. Tyvärr har det dock visat sig att elevernas betyg inte alltid stämmer överens med resultaten i de nationella ämnes- och kursproven. Det är allvarligt, eftersom de nationella kursproven ska användas som grund för en rättvis betygsättning. I många länder har man efter avslutad grundskola och gymnasieskola en examination, som utförs av personer som inte själva har undervisat eleverna. Det kan vara statliga inspektörer eller lärare från andra skolor. Den externa examinationen kan ligga till grund för hela eller delar av elevens betyg. Eftersom det har visat sig att svenska elevers betyg inte stämmer överens med de sammanlagda provbetygen från de nationella proven, skulle det vara intressant att göra ett försök med externa examinationer i . Då kan man få mer tillförlitliga data om hur väl eleverna lyckas, vilket ger större möjligheter att rikta resurser dit de bäst behövs. Ett annat syfte med externa examinationer är att en bättre relation mellan lärare och elever kan komma till stånd om det inte är den undervisande läraren som helt och hållet avgör elevernas betyg. vill därför föreslå att ett geografiskt begränsat försök genomförs med externa examinationer. Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kan ha och borde locka många duktiga ungdomar. är det dock mycket svårt att locka studenter att bli lärare, och många hoppar av läraryrket. För gymnasieskolans del föreslår att var tionde lärare ska vara lektor och att det ska finnas goda möjligheter att forska och vidareutbilda sig. presenterar närmare sina förslag för att förbättra lärarnas och rektorernas villkor i en separat motion. Förbättrad elevhälsa och arbetsmiljö För att skolan ska få en bra arbetsmiljö är det avgörande att den är demokratisk. I en demokratisk skola ingår att elever bemöter varandra och personalen med respekt. Elever ska på olika sätt kunna utöva inflytande över skolans arbete. Elevinflytandet ska utvärderas och utvecklas. Skolan ska ge en fostran i demokrati som även är rent praktisk, t.ex. genom elevråden. Det är viktigt att eleverna ges mer inflytande och ansvar ju äldre de blir. Huvudansvaret för den pedagogiska verksamheten ska dock även i fortsättningen ligga hos läraren och ansvaret över personal och ekonomi hos rektorn. Främja en god hälsa Under skolåldern grundläggs många av de vanor och livsstilar som får bestående effekter för hälsan. Det gäller t.ex. matvanor och motionsvanor. Det är viktigt att gymnasieskolan fortsätter undervisningen i hälsofrågor som påbörjas i . Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i ett positivt och främjande perspektiv även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. Andelen överviktiga ungdomar ökar, och det är därför viktigt att idrottsämnet inte blir för teoretiserat. Ungdomarna måste få tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet i skolan eftersom alla inte rör på sig tillräckligt . Idrottsföreningarna och deras ledare kan utgöra en viktig resurs. Det är viktigt att slå fast att det inom skolan ska anläggas ett brett perspektiv på idrott och hälsa och att eleverna deltar i regelbunden fysisk aktivitet. Aktiviteten på skoltid bör inte till övervägande del bestå av olika tävlingar utan i stället utgöras av andra former för fysisk träning och aktivitet. Rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna, och den negativa attityden till narkotika tycks ha luckrats upp hos en del ungdomar. Enligt en undersökning har var fjärde 17-åring i använt narkotika. efterlyser en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Behovet att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, TV och Internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. En öppen och saklig diskussion kring dessa frågor ska också syfta till att skapa ett klimat på skolan där sexuella trakasserier och kränkningar är främmande. Skolan ska ge allsidiga kunskaper om homo-, bi- och heterosexualitet samt transsexualism. kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen visar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning om sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Jämställdhetsarbetet i skolan har i hög grad inriktats på att motverka könsskillnader när det gäller elevernas val av utbildningsväg i gymnasieskolan. Ett aktivt jämställdhetsarbete behöver dock bedrivas på många fronter och med olika innehåll och metoder. De förväntningar som omgivningen har på kvinnor respektive män inverkar hämmande på deras möjligheter att göra sina val efter de intressen och förmågor de besitter som individer. Gymnasieskolan måste ta ett ansvar för att undervisningen organiseras och pedagogiska metoder väljs på ett sätt så att hänsyn tas till varje individs intressen samt mognads- och kunskapsmässiga nivå, oavsett vilket kön individen tillhör. Pedagogik och metodik måste anpassas så att såväl kvinnliga som manliga elever kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Detta kan innefatta att ibland arbeta med enkönade undervisningsgrupper. Avgörande är att arbetet i skolan syftar till att ge alla samma chans att utvecklas. Kränkningar, våld och skolk har blivit ett växande problem i svenska gymnasieskolor. presenterar sina förslag för att stödja skolornas arbete för demokrati och respekt i en separat motion. Det är viktigt att gymnasieelever ges studiehjälp så att de får en rimlig ekonomisk situation. välkomnar att studiehjälpen nu betalas ut i stället för som tidigare, nio. Vi är däremot oroade av förslaget från studiehjälpsutredningen, att en elev som är frånvarande från huvuddelen av lektionerna ändå ska kunna få studiebidrag. Att bidraget kan dras in om elever har stor ogiltig frånvaro har fungerat som ett incitament för att förmå elever att sluta skolka. Elevstöd och skolor i utsatta områden Stärk stödet till eleverna Barn och ungdomar kan ha behov av särskilt stöd av fysiska, psykiska eller sociala skäl. Flera rapporter visar att det är just dessa elever som har drabbats hårt av de senaste årens besparingar i kommunerna. Att skolan inte räcker till för dessa elever är oacceptabelt. Dessutom uppger många skolor att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. anser att det därför är utomordentligt viktigt att speciallärarutbildningen återupprättas. Även i gymnasieskolan finns ett behov av speciallärare. har i sin motion för närmare skrivit om dessa frågor. Förslaget att ska ta ett större ansvar för elevernas baskunskaper innebär att trycket på stödinsatser lättar i gymnasieskolan. har sagt nej till nedläggningen av specialskolorna för flerhandikappade. Vi har också krävt att ett särskilt statligt bidrag ska följa dessa svårt handikappade elever. Staten ska enligt vår mening ha ansvar för att dessa elever får samma möjlighet till utbildning oavsett var i landet de bor. Riksgymnasiet för döva och hörselskadade ligger i . Det finns dock många hörselskadade eller döva elever som åker till , trots att de hellre skulle vilja läsa närmare hemmet. Det vore därför värt att undersöka om det på fler platser i skulle finnas tillräckligt många elever som vill genomgå gymnasieutbildning, för att det skulle gå att anordna en utbildning av lika höga kvalitet som i . vill uppmana regeringen att se över denna fråga, så att elever som är döva eller hörselskadade, där så är möjligt, får en fullgod undervisning närmare hemmet. Detta förutsätter att statsbidrag utgår till fler utbildningar än riksgymnasiet i . Profilskolor luckrar upp segregationen är sämre än många andra länder när det gäller att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Det visar en undersökning från . Elever från olika boendemiljöer behöver integreras i samma skola. Detta kan åstadkommas genom att skolor får större möjlighet att profilera sig för att locka elever utanför närområdet, och genom att elever får större möjligheter att gå på en skola i ett annat område än där de bor. Närhetsprincipen måste överges. Det är orimligt att enbart barn som råkar bo i närheten kan komma in på en attraktiv gymnasieskola. Skolor måste därför kunna ges en attraktiv profil för att dra till sig elever från andra bostadsområden. I dagens gymnasieskola finns det ett utrymme dels för individuellt val, som helt och hållet görs av eleven, dels för valbara kurser, där skolan presenterar kurspaket som eleven kan välja mellan inom ramen för de mål som gäller för respektive program. anser att en skola ska kunna välja att låta en kurs återkomma i alla kurspaket. Då kan man lägga in en kurs som motsvarar skolans profilering, exempelvis inriktning mot matematik eller historia, som eleverna på alla program får läsa. Ytterligare en metod att minska bostadssegregationen är att ta in eleverna på gymnasieskolorna med hjälp av betyg som urvalsinstrument. Det gör att även elever från invandrartäta förorter kan komma in på de attraktiva skolorna i innerstaden. Särskilt viktigt är att gymnasieskolor i utsatta områden ges extra resurser för att hindra utslagning av elever. Detta möjliggörs genom införandet av den nationella skolpeng som föreslår. Valfrihet och likvärdighet nationell skolpeng Ett av den socialdemokratiska skolpolitikens enskilt största misstag var kommunaliseringen av skolan. råder så olika ekonomiska villkor för skolor i olika kommuner att utbildningens kvalitet inte blir likvärdig över landet. Det ska inte vara så att en elev ska få en sämre skolgång för att han eller hon råkat bosätta sig i fel kommun. Därför vill införa en nationell skolpeng som staten ansvarar för. Skolpengen betalas ut till den skola eleven väljer att gå på, oavsett om det är en skola i elevens egen kommun, en annan kommun eller en fristående skola. En fjärdedel av resurserna ska öronmärkas till elever i behov av särskilt stöd och till skolor i utsatta områden. En nationell skolpeng innebär en decentralisering av makten till den enskilda skolan genom att kommunernas inflytande minskar. Kommunerna ska inte ha ansvar för den pedagogiska verksamheten. Syftet med kommunaliseringen var att öka decentraliseringen, men i stället har fler hierarkier införts i skolväsendet. Den pedagogiska professionens inflytande i skolan har minskat till förmån för kommunalpolitikers och kommunaltjänstemäns. anser att varje skola ska arbeta självständigt utifrån läroplanens mål. Resultatet ska utvärderas genom nationellt betygssystem, nationella prov och en nationell skolinspektion. Ökade möjligheter att välja skola Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola där alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov, och dennas valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala, och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Det är också viktigt att det skapas större möjlighet att välja även mellan olika kommuners skolor. ESO-gruppen, en kommitté under , har i sin rapport bildar skola visat att fristående skolor höjer kvaliteten på de kommunala skolor som ligger i närheten. Konkurrenssituationen gör att de skolorna erbjuder en bättre utbildning. Vem som är huvudman för skolan säger inte automatiskt något om kvaliteten. En skola behöver inte vara sämre än en fristående, men mångfald och konkurrens är bra för alla. Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler, och de ska kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. anser att satsningar måste genomföras så att valfriheten och mångfalden i utbildningen ökar. En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Det är viktigt att den nationella tillsynen av såväl fristående som kommunala skolor förstärks. Alla föräldrar ska kunna skicka sina barn till skolan i förvissningen att de får en utbildning av hög kvalitet som motsvarar läroplanens värdegrund. Staten ska ha möjlighet att ingripa om skolor bryter mot läroplanen, t.ex. vad gäller jämställdhet och allsidighet i undervisningen. Fritt val också mellan kommunala skolor Många elever begränsas i sina val till gymnasiet av att de bara får söka till ett gymnasium i hemkommunen. Bara i de fall när kommunen inte kan erbjuda en viss utbildning är den skyldig att betala elevens utbildning i en annan kommun. Detta bör vara möjligt också i de fall när eleven vill läsa en utbildning i en annan kommun även om utbildningen finns i hemkommunen. En sådan ökad konkurrens mellan gymnasieskolorna skulle göra det möjligt att skapa profilskolor i utsatta områden. Inrätta en nationell skolinspektion befinner sig i ett mycket allvarligt läge, särskilt på yrkesprogrammen, där många elever inte når de mål som ställs upp. Därför är det extra viktigt att stärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen av skolan. Att kommunaliseringen misslyckats beror bl.a. på att staten inte varit tydlig i sina mål, men ännu mer på att statens utvärderingsinstrument är otillräckliga. föreslår att behåller sina myndighetsuppgifter som en ny myndighet tillskapas för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat en nationell skolinspektion. Nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. vill lägga ned Myndigheten för skolutveckling som håller på att ta form. Utvecklingen ska istället ske på de enskilda skolorna i kreativt samarbete med högskolor och universitet. Med en skolutvecklingsmyndighet finns risken att politiska direktiv styr utvecklingsarbetet. Alla ämnen ska kunna läggas ut på entreprenad får endast undervisning i yrkesämnen läggas ut på entreprenad. liberalerna anser att denna begränsning är omotiverad. Om det finns tydliga krav på lärarkompetens och undervisningens kvalitet finns det ingen anledning att begränsa entreprenadmöjligheten till yrkesämnen. Det borde vara möjligt för en kommun att t. ex. beställa undervisning med en särskild pedagogisk profil i språk eller naturvetenskap av lärarkooperativ eller andra privata anordnare. Inför rätt att läsa in gymnasiet som vuxen Eftersom så många går ut gymnasiet utan fullständiga betyg är behovet av vuxenutbildningar stort. Vuxna har dock ingen absolut rätt att läsa på komvux, även om de saknar betyg i viktiga ämnen från gymnasiet. Bara för utbildning på grundskolenivå finns rätten att kompensera som vuxen. Många kommuner låter vuxna läsa ändå, men det ska inte behöva vara så att man måste bo på rätt ställe för att få studera. vill därför att de som inte har läst ett fullständigt program på gymnasiet ska ges rätt att läsa in en motsvarande utbildning som vuxen, så att de når allmän behörighet för att läsa på högskolan. Möjligheten att välja utbildning måste öka även inom vuxenutbildningen. Förutom den kommunala vuxenutbildningen erbjuder folkhögskolorna bra alternativ med inslag av olika pedagogiska traditioner. Vuxenutbildningen läggs ofta ut på entreprenad, vilket är ett steg på väg mot ökad mångfald men också är ett system med svagheter. Det innebär att kommunen och inte eleven väljer skola. Dessutom måste kommunens vuxenutbildning sätta betyg också på elever som undervisats av en annan anordnare, vilket har visat sig fungera dåligt. anser därför att fristående vuxenutbildningsenheter ska få etableras enligt samma villkor som gäller för fristående gymnasieskolor. Flexibel svenskundervisning för invandrare Det finns stora brister i utbildningen i svenska för personer med utländsk bakgrund. revisorer riktade i en rapport kritik mot att bara hälften av en årskull sfi- elever får godkänt betyg studier. Undervisningen är inte tillräckligt anpassad för de grupper som har svårast att lära sig ett nytt språk. Dessutom hejdas invandrare med akademisk bakgrund från att läsa i sitt tempo. Sfi-undervisningen måste göras mer flexibel. Studenterna ska kunna välja om de vill få sin svenskundervisning på eller på en folkhögskola, genom kommunen eller av en privat anordnare. vill införa en sådan valfrihet genom att skapa en sfi-peng, dvs. att resurserna till sfi-utbildningen följer med studenterna till de anordnare de väljer. Det är viktigt att sfi inkluderar utbildning om jämställdhet och samlevnadsfrågor. Öka tillgängligheten i vuxenutbildningen Vuxenutbildningen är inte alltid tillgänglig för funktionshindrade, och detta måste åtgärdas . Ett problem har varit att det för vissa utbildningsanordnare blivit för dyrt att bekosta teckentolkning för döva och hörselskadade studerande. anser att staten bör överta ansvaret för dessa kostnader. Ett annat problem är att vuxna utvecklingsstörda inte har samma rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande nivå som vuxna utan utvecklingsstörning. En sådan rätt måste genast införas. har ytterligare förslag för förbättrad tillgänglighet och valfrihet när det gäller utbildningen för funktionshindrade. Dessa finns samlade i vår handikappolitiska motion. Bättre möjligheter till utlandsstudier Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. Det ställer stora krav på främst språkkunskaper, men också på kunskaper om andra länder och kulturer som erfarenheten av ett studieår utomlands ger. Den framtida arbetsmarknaden ställer högre krav på de anställdas språkkunskaper och kännedom om andra länder och regioner . anser att skolan har ett ansvar för att möta den nya, mer internationaliserade, tidens skiftande behov. Med förbättrade möjligheter till elevbyten (som inte bara ger svenska elever möjlighet att studera utomlands, utan också berikar de svenska skolorna med elever från andra länder och kulturer), satsningar på informationsteknik i skolan, utökade möjligheter för elever att läsa språk och en internationellt gångbar studentexamen vill ge alla elever en bättre möjlighet att möta ett internationaliserat samhälle. Vi är positiva till en utveckling där alltfler gymnasieskolor erbjuder International Baccalaureate (IB-utbildning). Elever som har studerat utomlands och vill tillgodoräkna sig sina studier där för att läsa på gymnasiet i , får tillgodoräkna sig sina studier bara genom betyget Godkänd. Rektorn på den gymnasieskola som eleven kommer till i bedömer om eleven förvärvat sådana kunskaper som motsvarar betyget Godkänd. anser att det är felaktigt att eleverna inte också kan få betyget Väl godkänd eller Mycket väl godkänd vid en sådan bedömning. finns kriterier för samtliga betygssteg, varför en rektor lika gärna kan bedöma elevens kunskaper utifrån de högre betygsstegen. Att inte ge elever som studerat utomlands chansen till högre betyg är djupt orättvist. föreslår därför en ändring i gymnasieförordningen 7 kap. 13a §. Svensk skola har varit dålig på att ta till vara den blivande entreprenören företagaren. har en hög andel forskare och uppfinnare, och många patent söks för uppfinningar i jämfört med i andra länder. Men det är för få av de patentsökta idéerna som utvecklas och förverkligas. har få innovativa företag. Det är därför viktigt dels att skolan ger alla elever en förståelse för entreprenörskapets betydelse för tillväxt, dels att skolan stimulerar de elever som har ett intresse för företagande och entreprenörskap. Alla begåvningar ska tillvaratas inom gymnasieskolan, inte bara de traditionella skolbegåvningarna utan också elever som t.ex. är begåvade inom entreprenörskap. På gymnasiet bör man inom ramen för de nationella programmen finna lösningar som skapar större förståelse bland elever av företagandets villkor. Det kan betyda att skolor startar entreprenörsutbildning eller att lärlingsutbildning startas med inriktning mot företagande. Genom att unga människor får utlopp för egna idéer och samarbetar med företagare i regionen kan en mycket attraktiv och kvalificerad gymnasieutbildning skapas. I entreprenörsutbildningen bör ingå kärnämnen som svenska, engelska och matematik, samt redovisning, affärsjuridik och marknadsföring etc. En entreprenörsutbildning skulle förbättra många ungdomars situation på den framtida arbetsmarknaden. Axel Darvik (fp) Anförande 16 i snabbprotokoll 2003/04:5, . Tabell 4.6.A i , skola och vuxenutbildning i siffror 2003. Regeringens proposition 2003/04:1, volym 1, s. 36.