ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Bo276 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av möjligheten att skydda känsliga kulturbyggnader. har diskussioner förts om hur man bäst bevarar en gammal levande kulturmiljö som exempelvis i . De förändringar vi t.ex. sett på affärsgatan visar att det nästan inte finns något kvar av den gamla genuina miljön längre. Affärerna som finns där har inget som helst med att göra, och tittar man in i affärerna kan man inte se något som påminner om att det här är en unik historisk gammal miljö som vi borde ha värnat bättre om. Även innanför ringmuren är ett exempel på en miljö som måste skyddas. finns det inga möjligheter i (PBL) för kommunerna att få förhandsgranska de rivningar eller ombyggnationer av interiörer som görs. När PBL ändrades var det för att införa förenklade regler och göra det lättare för de flesta att få bygga till och bygga om, men det kan aldrig ha varit meningen att vi sakta men säkert ville ta bort skyddet för våra gamla kulturmiljöer. kan kommunen protestera, men först efter det att man genomfört ombyggnaden i lokaler och butiker, och då är ju skadan redan skedd och det är oftast . I det av antagna handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design gjordes en ändring i PBL som innebar att ändringar av byggnader skall utföras varsamt så att byggnaders karaktärsdrag skall beaktas. Dessutom finns det möjligheter att med stöd av kulturminneslagen skydda kulturbyggnader. Även om möjligheterna att skydda byggnader och miljöer med stort kulturvärde har förbättrats behöver skyddet förstärkas ytterligare. Vad som skulle behöva göras är att utvärdera PBL vad gäller tillsynsförfarandet genom bygglov och bygganmälan. Den utredning som regeringen tillsatt, , är inte en nog kraftfull åtgärd. Kanske behöver förhandsgranskning återinföras för speciellt känsliga miljöer som exemplen och , eller en reglering göras i särskild lagstiftning. Kanske behöver granskningar av ny- och ombyggnationer beträffande varsamhet och tillgänglighet kunna göras direkt mot ritningar, innan bygglov ges. Den antikvariska granskningen genom skulle kunna göras före. Tillsynen skulle också då kunna göras under arbetets gång och mot uppfyllandet av de krav som ställts i bygglovet. Om byggnationen inte görs enligt bygglovet skulle sanktioner kunna sättas in om olovligheter eller ovarsamma utföranden skulle förekomma. Problemet med bygglov, bygganmälan och sakkunnighetssystem är att brottet i princip måste vara begånget, dvs. att de kulturhistoriska värdena gått förlorade, för att ingripande och sanktioner skall kunna tillgripas. I praktiken blir det . Historiska värden kan sedan i princip inte återställas när de förstörts, t.ex. genom att en historisk butiksinredning avlägsnats.
mot · GR02Bo277 · 2003-10-07 00:00:00 — Samfälligheters rätt till verkställighet på grund av debiteringslängd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphävande av samfälligheters speciella rätt till verkställighet enligt utsökningsbalken för belopp som uttaxerats i debiteringslängd. Erforderliga ekonomiska medel till en samfällighetsförenings verksamhet betalas av dess medlemmar. Betalningsskyldigheten fastställes genom en uttaxering på medlemmarna i en särskild debiteringslängd, som framlägges på föreningsstämma. I debiteringslängden anges det belopp som uttaxeras, vad som belöper på varje medlem och när betalning skall ske. Om medlem anser att uttaxeringen är felaktig kan talan mot föreningen väckas hos Fastighetsdomstolen från den dag då debiteringslängden framlades på föreningsstämma. Om talan ej väcks vid Fastighetsdomstolen får debiterat och förfallet belopp uttas enligt bestämmelserna i utsökningsbalken om fordran för vilken betalningsskyldighet ålagts genom dom som äger laga kraft. Med andra ord likställs debiteringslängden i verkställighetshänseende med en lagakraftvunnen dom. Detta speciella förfarande har väl sannolikt sin grund i att uttaxerade belopp i någon utsträckning kan sägas likna debiterade skatter och andra offentligrättsliga fordringar. Även om samfälligheter i någon mening kan sägas likna det offentliga är ändock dessa privata rättssubjekt. Det är därför svårt att se skälen till den gjorda konstruktionen. Kronofogdemyndigheterna har upplyst om att dessa verkställighetsärenden ofta föranleder mycket arbete och även att en hel del ärenden avvisas av formella skäl. Det är helt enkelt ett för komplicerat förfarande att använda för de personer som utgör styrelser i samfälligheterna. Till detta kommer att enligt praxis (NJA 1987 sid. 46) kan samfälligheten på detta sätt ej erhålla verkställighet för dröjsmålsränta och ersättning för indrivningskostnader utan i den delen erfordras en sedvanlig exekutionstitel efter ansökan om betalningsföreläggande eller stämning till domstol. Sammanfattningsvis kan konstateras att det speciella systemet för verkställighet av uttaxerade belopp till samfälligheter är komplicerat och inte fungerar tillfredsställande. Det föreligger inte heller tillräckliga skäl för ett bibehållande av detta system utan samfälligheter bör liksom andra vara hänvisade till att skaffa sig en exekutionsurkund på sedvanligt sätt efter en ansökan om betalningsföreläggande till kronofogdemyndigheten eller en ansökan om stämning till domstol som då också kan omfatta dröjsmålsränta och kostnader.
mot · GR02Bo278 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av vandringsvägar för att rädda den vilda laxens fortbestånd. Laxens naturliga vandring i outbyggda älvar upp till lekplatserna främjar fortbestånd av livskraftiga laxar. De som inte klarar detta kraftprov blir utan avkomma. Så är inte fallet med utbyggda älvar där laxstationerna urskillningslöst fångar in alla laxar, både de livskraftiga och de orkeslösa, för att i speciella bassänger odla fram laxyngel. För att inte utarma arten till förmån för den odlade laxen, måste därför de utbyggda älvarna förses med laxtrappor så att de livskraftiga laxarna kan ta sig upp till naturliga lekplatser. Detta är förenat med betydande kostnader som kraftbolagen måste ta visst ansvar för. har gjort mycket positiva uttalanden angående vikten av att förändra regelverket så att fler laxtrappor kommer till stånd. Det är nu nödvändigt att snabbt gå vidare så att nödvändiga regeländringar görs så att laxens möjligheter att reproducera sig naturligt verkligen förbättras.
mot · GR02Bo279 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur vattenregleringsmedlen för fiskevård skall användas. Enligt vattenlagens 10 kapitel 5 §, avsätter vattenregleringsföretagen medel för att kompensera biologiska ingrepp i fiskets reproduktionsmiljöer. Dessa medel hanteras av i , något som säkert var riktigt då beslutet togs. Verket kunde antas ha överblick och kompetens. , när länsstyrelsernas fiskerikonsulenter och landets fiskevårdsföreningar har upparbetat ansenlig kunskap om vilka vatten som skall prioriteras i reproduktionshänseende och om vilka åtgärder som skall vidtas, är det otidsenligt att ett centralt verk disponerar medlen och beslutsrätten om dess användande. Till exempel har inte verket någon möjlighet att på djupet sätta sig in i de regionala, mycket mindre de lokala, förhållandena och därmed kunna utnyttja de många EU-bidrag som finns att tillgå. Det vore bra mycket bättre, för att inte säga helt i enlighet med tidens ström, att vattenregleringsmedlen hanterades och beslutades av regionala myndigheter med stöd av lokala föreningar. Detta skulle innebära en klar produktivitets- och effektiviseringshöjning. Ingen kan, som de regionala och lokala instanserna, analysera behov, försvara beslut och utnyttja samordningen av möjliga anslagskonton.
mot · GR02Bo281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidrag till barnfamiljer. När föräldrar separerar så kommer man i de flesta fallen överens om att ha delad vårdnad, vilket är bra. är det så att eventuellt bostadsbidrag utbetalas till den förälder där barnet är skrivet. För den andra föräldern innebär det svårigheter att ta hand om barnen som barnen skall vistas hos den andra föräldern. Det kan vara av utrymmesskäl därför att bostaden är för liten med hänsyn till den ekonomiska situationen. Ta som exempel föräldrarna har separerat och har tre minderåriga barn. Föräldrarna har delad vårdnad och barnen vistas lika mycket hos båda föräldrarna. Bostadsbidraget går till pappan som har barnen skrivna på sin adress. Föräldrarna kunde i detta fall komma överens om att ett barn är skrivet hos den andra föräldern, men det går inte fadern i exemplet med på. Modern har börjat studera och har låg inkomst och liten lägenhet, vilket gör att de blir trångbodda under halva året hos den andra föräldern. Om modern har en tillräckligt stor lägenhet så blir konsekvensen att det inte blir något kvar att leva av när det mesta av inkomsten går till hyran. Barnen kan då välja att i större utsträckning stanna hos fadern. Barnen behöver båda sina föräldrar och föräldrarna bör ges samma förutsättningar att ta hand om barnen. För att undvika problem bör regeringen möjligt se över möjligheten att förändra bostadsbidraget så att villkoren blir likvärdiga för föräldrarna.
mot · GR02Bo282 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bostäder i flerfamiljshus skall kunna ägas som separat fastighet och om förenklade regler för att bilda bostadsrättsförening. I områden dit många flyttar behövs fler bostäder. Det behöver byggas nya bostäder men det behövs också att existerande hus kan användas till bostäder på ett flexibelt sätt och då behövs att också bostäder skall kunna ägas separat. Möjligheter till tredimensionell fastighetsbildning håller nu på att öppnas genom föreslagen lagstiftning, dock finns ett rejält undantag, nämligen för enskilda bostäder. I stadsmiljön är det naturligt med lokaler för olika ändamål i samma hus, till exempel med affärer i gatuplanet, kontor på några plan och bostäder högre upp. Nya bostäder och lokaler kan byggas till existerande hus både vid sidan, ovanpå eller under. Det är därför utmärkt att kunna dela upp huset mellan olika ägare med hänsyn till olika användning. Det finns emellertid ingen anledning att inte varje lokal inklusive bostäder skulle kunna ägas separat. Om bostäder i flerfamiljshus kunde ägas i form av separata fastigheter skulle säkerheten för att belåna bostaden förstärkas och det skulle bli billigare att låna i jämförelse med bostadsrätter. Ägarlägenheter skulle erbjuda ett alternativ till bostadsrätten och flexibla möjligheter att välja sitt boende. Samma hus skulle kunna ha både hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter. Det är ett problem att bostadsrättsföreningar kan bli klassade som oäkta bostadsföretag för att bostadsrätter utgör för liten andel av hela husets taxeringsvärde. Detta har bland annat drabbat nya bostadsrättshus där bara delar av husets sålts. Det skall nu rättas till i just detta fall. Problemet kvarstår emellertid för alla bostadsrättshus som har affärslokaler vars taxeringsvärden höjs mer än bostadslägenheterna. Vid en taxering kan en förening plötsligt bli omklassad till oäkta bostadsföretag med digra skattekonsekvenser. Om fastigheten kan ägas i delar blir detta inte längre ett problem då bostäder och affärslokaler kan ägas var för sig. Bostadsrätten är den form som finns för att äga sin bostad. Till dess att ägarlägenheter införs så att varje lägenhet eller delar av hus kan ägas på olika sätt behöver det bli enklare att bilda bostadsrättsförening. Till exempel skulle det vara betydligt enklare om det räckte med enkel majoritet av de boende i en fastighet för att bilda bostadsrättsförening i stället för två tredjedelar som . De boende måste få avgöra om de vill bilda bostadsrättsförening utan att lägger sig i. Den märkliga regeln som infördes att skall bedöma om det är lämpligt att en fastighet ombildas till bostadsrätt bör tas bort. De boende måste genom bostadsrättsföreningen överta de lägenheter som skall förbli hyresrätter vid en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Detta gör att det blir kostsamt att ta över en fastighet med många kvarvarande hyresgäster. Det bör utformas möjligheter för t.ex. den tidigare hyresvärden att behålla de uthyrda lägenheterna för att fortsätta att hyra ut dem.
mot · GR02Bo284 · 2003-10-07 00:00:00 — Statlig kreditgaranti för kooperativa hyresrättsföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kooperativa hyresrättsföreningars behov av statlig kreditgaranti. Som ett led i arbetet med att få bukt med bostadsbristen, har regeringen föreslagit förbättrade statliga kreditgarantier för bostadsbyggandet. För att ytterligare vässa detta instrument för bostadsförsörjningen, föreslår vi förbättrade villkor för kooperativa hyresrättsföreningar, vilka registrerats som allmännyttiga. har i förordning (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder, gett (), möjlighet att lämna kreditgarantier för de lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning. Kreditgaranti lämnas för ett belopp som motsvarar högst av ett långsiktigt hållbart marknadsvärde för fastigheten. I budgetpropositionen föreslås vidare en allmän uppräkning till , per lägenhet. Det är angeläget att villkoren för kooperativa hyresgästföreningar är desamma. Det är viktigt att kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen får en rimlig chans att visa sina meriter och inte initialt hindras av onödiga finansieringsproblem. Detta gäller inte minst mot bakgrund av de omfattande utförsäljningar av allmännyttan som ägt rum i många kommuner. Finansiella hinder får i synnerhet inte finnas om den kooperativa hyresrätten särskilt kommer att gynnas i sådana situationer. som det finns ett växande behov av nya bostäder upplåtna med hyresrätt på flera orter i landet, ger nettokapitalkostnaderna tillsammans med drift- och underhållskostnaderna oftast en för hög årshyra. Med de nya förutsättningar som den kooperativa hyresrätten erbjuder öppnas helt nya möjligheter att hålla driftkostnaderna nere, som det är föreningen själv som bestämmer över hur medlems- och upplåtelseinsatser skall kombineras med en rimlig årshyra. byggkostnadsforum har kunnat visa att det är fullt möjligt att producera nya ändamålsenliga bostäder till en årshyra runt /kvm. Det finns med sådana förutsättningar flera situationer där en allmännyttig kooperativ hyresrättsförening kan komma att ta ett långsiktigt ansvar för bostadsförsörjningen inom en kommun eller region. En kooperativ hyresrättsförening skulle då kunna få kreditgaranti vid garantitidens början med ett belopp som motsvarade av produktionskostnaderna. En allmännyttigt registrerad kooperativ hyresrättsförening, borde emellertid kunna få garantin redan från byggkreditivet, för att på så sätt lösa de initiala finansieringsproblemen. De kooperativa hyresrättsföreningarna kommer vidare att behöva pröva olika former av finansiering av ett förvärv eller vid en nyproduktion. Mot bakgrund av att upplåtelseformen än så länge är tämligen okänd bland kreditgivarna, kan flera bottenlån bli aktuella. Den gällande inskränkningen att endast pantbrev med bästa förmånsrätten skall ligga till grund för kreditgarantin, skapar därför initialt begränsningar. Det är rimligt att säkerheten i form av panträtt i fastigheten eller tomträtten kan utgöras av flera pantbrev.
mot · GR02Bo286 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att införa ett bättre fungerande system för bostadsfinansiering. Bostadsbyggande handlar om stora investeringar på lång sikt. I expansiva områden är investeringarna inte förknippade med någon större risk. Det är därför lätt att låna till sådana investeringar i vanliga banker. Situationen är helt annorlunda i mindre expansiva områden, där bankerna ofta inte är beredda att finansiera bostadsinvesteringar. För att underlätta finansiering av bostadsbyggande inrättades () 1992, när de tidigare statliga bostadslånen avskaffades. Syftet var att staten genom BKN skulle ta en del av risken vid ny- och ombyggnader av bostäder. Men nivån på garantierna har med tiden blivit för låg för att göra någon nämnvärd nytta. Ett bättre system för bostadskrediter behövs i regioner som inte är direkt glesbygd. I glesbygden är de ekonomiska förutsättningarna sådana att finansiering av nya bostäder är problematisk. I storstäderna däremot fungerar finansieringen normalt utan problem. Men i mellanregionerna behövs ett bättre system för bostadskrediter antingen i form av ett reviderat system för lånegarantier eller i form av en husbank, som föreslagits i det bostadspolitiska programmet till . Ett exempel på hur svårt det är med krediter för bostadsbyggande är situationen i . Där har kommunen varit tvungen att gå in med borgen för att banken ska våga ställa upp med nödvändiga krediter. Ett förslag till ett nytt system för bostadsfinansiering bör därför tas fram . I storstäderna fungerar finansieringen normalt utan problem. Men i mellanregionerna behövs ett bättre system för bostadskrediter antingen i form av ett reviderat system för lånegarantier eller i form av en husbank.
mot · GR02Bo287 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligande i hyreslagen. Hyror sätts genom ett samspel mellan bruksvärdessystemet, allmännyttan och hyresförhandlingslagen. För att hindra en otyglad hyresutveckling har allmännyttan en hyresnormerande roll i bruksvärdessystemet. Allmännyttans hyror sätts genom självkostnadsprincipen och de privata fastighetsägarna har rätt att hålla lite högre hyror. På dessa grunder har det kunnat hållas resonliga hyror även i kommuner där det är bostadsbrist. Men det finns krafter som vill ersätta hyressättningssystemet med marknadshyror och en del riktar in sig på systemets oklarheter. Det finns ett fall i där de privata fastighetsägarna inte ansåg att det allmännyttiga bostadsföretagets hyror kunde användas som prövningshyror. De ansåg att allmännyttans hyror inte var korrekt satta enligt hyreslagen. I stället ville de jämföra med lägenheter i en helt annan del av , . De menade att kunde anses vara en ort i hyreslagens mening. Detta fall har varit uppe i och är nu överklagat till . Med den tolkningen av ortsbegreppet blir systemet med tillståndsplikt för att sälja allmännyttan verkningslöst. Det bygger på att det skall finnas tillräckligt mycket allmännytta kvar inom en ort för att kunna användas vid jämförelseprövningar i syfte att kunna upprätthålla bruksvärdessystemet. Om anses vara en enda ort innebär det att en kommun kan sälja hela sitt allmännyttiga bostadsföretag eftersom det finns kvar lägenheter i andra kommuner att jämföra med. Ett annat fall handlar om , en stadsdel i , där hyresgästerna inte fick köpa sina lägenheter enligt tillståndsplikten. Det ansågs inte att det fanns tillräckligt många allmännyttiga hyresrätter kvar inom orten för att klara prövningar av bruksvärdet. I ett fall är ort en stadsdel och i ett annat är det en region. De båda begreppen korrekt satt hyra och ort behöver definieras bättre i hyreslagen. Annars riskerar allmännyttans roll som hyresnormerande att försvinna och det äventyrar hela hyressättningssystemet.
mot · GR02Bo288 · 2003-10-07 00:00:00 — Handläggningstider vid överklagande av beslut av kommunala planärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över handläggningstider vid överklagande av beslut i kommunala planärenden. För att överklaganden av planärenden i kommunen inte bara ska gynna den eller de enskilda som vill överklaga ett ärende utan även för att ta tillvara övriga innevånares intressen måste handläggningstiderna för överklaganden kortas väsentligt och framför allt tidsbegränsas. I dagens läge kan en kommuninvånare som inte tycker om t.ex. en tilltänkt nyetablering av ett industriområde förhala detta genom ideliga överklaganden att området aldrig kan bli av. Detta medför att kommunernas tillväxt starkt begränsas och kraftigt försvårar planeringen av kommunens utveckling. Vid ett avslag på en överklagan finns en hänvisning till nästa besvärsinstans, vilket mycket ofta utnyttjas. Även utan bärighet i skälet till överklagan kan ett ärende ta innan det slutgiltigt avgörs. Vid möjligheten att överklaga måste också en resursförstärkning till för att detta inte ska få orimliga negativa konsekvenser för det stora flertalet kommuninvånare. är det omöjligt att få ett svar när ett ärende ska behandlas. För att ge kommunerna bättre förutsättningar för planering förslås att regeringen bör se över handläggningstiderna vid överklaganden av kommunala planärenden.
mot · GR02Bo289 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av översyn av äldre studerandes villkor. kan alla studenter söka bostadsbidrag. Undantag från denna åldersregel ges endast om sökanden har barn. Många som slutar gymnasiet vill under sina första eftergymnasiala år se sig om i världen eller jobba innan de börja studera på högskola eller universitet. Detta leder i sin tur till att de studenter som börjar studera sent och har en lång utbildning framför sig sedermera hamnar i en situation där de förlorar bostadsbidraget på grund av att de passerar den övre åldersgränsen. Detta kan i sin tur leda till att de inte har råd att slutföra sina studier eller att de blir tvungna att ta ett extra jobb som i vissa fall kommer att påverka deras studiesituation. För många studenter är det nödvändigt att de får det extra stöd som bostadsbidraget utgör. Bostadsbristen på studieorterna och de alltjämt ökande boendekostnaderna gör att allt fler studenter inte klarar vare sig boendet eller ekonomin med endast studiemedel på . De är istället helt och fullt beroende av de extra hundralappar som bostadsbidraget ger. Som det är nu premieras en viss åldersgrupp, vilket inte är något annat än en strukturell orättvisa. Förutsättningarna för att studerande som är kan få bostadsbidrag borde därför undersökas.