mot · GQ02Fi15 · 2003-05-05 00:00:00 — Detta har lett till en mycket omfattande och kostsam regelflora som entreprenörer och småföretagare brottas med. Det skickar helt fel signaler till den potentiella poolen av blivande entreprenörer. Mest påtagliga exempel är den så kallade Pomperipossaskatten som hindrats men inte undanröjts och fåmansbolagsreglerna som utretts men inte åtgärdats. (Braunerhjelm och , DN-debatt , 2002) För att höja tillväxtkraften i svensk ekonomi behövs fler företag och företag som växer. behöver därför en politik som skapar bättre villkor för entreprenörskap, företagande och företagare. Förenklingar behövs såväl inom skattesystemet som inom olika regelverk i övrigt. F-skattsedel till alla som vill driva företag och reformerade fåmansbolagsregler är 2 av de 53 förslag till förbättrade villkor för företagandet som de fyra borgerliga partierna gemensamt lagt fram och som borde genomföras. Regeringen tycks inte på något sätt förstå allvaret, eller om den gör det, vara beredd att ta konsekvensen av insikten och göra radikala förändringar. I stället har vi en finansminister som säger Jag tror småföretagare ska vara glada att de där 53 förslagen inte införs, och för att klara sitt utgiftstak inför kraftfulla försämringar för företagandet genom förlängd sjuklöneperiod. Detta är en ren kostnadsövervältring på företagen och det ökar ytterligare företagarens risktagande. Sjuklönen försämrar dessutom ytterligare möjligheten till tillträde på arbetsmarknaden för de människor som redan har en utsatt position. 11.1 vi under skatter digna ned Beskattningen av småföretag måste reformeras. Det är dags för beslut som gör att risktagande och entreprenörskap premieras. En ny beskattning av småföretag måste ta sitt avstamp i den ökade risk som bedrivande av näringsverksamhet i småföretag medför. Skattereglerna för fåmansföretag måste reformeras och straffskatten på dessa upphöra. Det är inte möjligt att jämföra det risktagande som entreprenörskap innebär med en anställning eller en placering av kapital på kapitalmarknaden. Ett stabilt gynnsamt och allmänt accepterat skattesystem för småföretagare är en nödvändig förutsättning för att skapa sysselsättning och välfärd i . Den kvarvarande delen av den s.k. pomperipossaskatten måste bort. Tillgången på riskvilligt kapital är helt avgörande för att fler nya företag ska startas. Den tiden är förbi när det gick att snabbt och enkelt få lån i en bank för att förverkliga en ny företagsidé. Istället söker entreprenörer startkapital på annat håll. Ett grundproblem är att det är svårt att bygga upp kapital för att kunna satsa på företagande och entreprenörskap. Att ta bort skatten på förmögenheter är därför en viktig åtgärd för att stimulera företagsamheten, liksom avskaffande av dubbelskatten på aktieutdelningar. För många företag är den höga personalkostnaden ett stort och viktigt hinder för expansion. vill sträva efter att helt ta bort arbetsgivaravgiftens skattedel. Varje lång resa börjar med ett steg, vi föreslår i ett första steg en mindre sänkning av arbetsgivaravgifterna. Mängden lagar och regleringar som styr företagande är alltför stort och gör företagande alltför krångligt. Det skapar onödiga kostnader och avskräcker människor från att starta företag. Ett mätbart mål för förenklingsarbetet bör ställas upp. Målet bör vara att företagarnas kostnader för administration av regelverket ska krympas med ca en fjärdedel. Dessutom bör hela regelverket kring företagande löpande gås igenom . I stort sett kostnadsfria regelförenklingar som en solnedgångsparagraf för regler som inte använts och ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för företagare bör införas omgående. vill förbättra och hävda den fria konkurrensen. För detta krävs flera åtgärder. De selektiva företagsstöden måste tas bort, då de skapar snedvridande konkurrens, och ersättas med generella åtgärder som sänkta arbetsgivaravgifter. Kommunala stöd till företag som snedvrider konkurrensen mellan företag måste upphöra. 11.3 Sälj statliga bolag I vårpropositionen och i propositionen Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i (prop. 2002/03:86), lanserar regeringen en räddningsplan för SJ. Andra statligt ägda bolag ska enligt denna göra en extra vinstutbetalning och pengarna ska sättas in på ett koncernkonto på för att möjliggöra underskottstäckning och offensiva satsningar i SJ. Regeringen anser att förslaget gör att staten som ägare blir mer lik en privat ägare. Det är just det som är huvudproblemet. Staten är inte vilken ägare som helst. Den som bestämmer marknadens spelregler ska aldrig vara en spelare bland andra. Regeringens agerande när det gäller SJ visar tydligt varför staten inte bör driva företag. Genom statliga insatser snedvrids konkurrensen och det statliga bolaget på en konkurrensutsatt marknad ges förmåner som konkurrenterna inte har. anser att staten inte ska driva företag, utan ska vara den aktör som sätter upp spelreglerna för marknaden och ser till att dessa följs. Staten ska inte själv vara aktör på marknaden genom olika typer av företagande som konkurrerar med privat verksamhet. Statens aktieinnehav i helt eller delvis ägda bolag bör därför successivt avvecklas. Detta måste givetvis ske i den takt som marknaden medger. Vissa bolag behöver omstruktureras, i andra fall behöver marknaden först få nya spelregler. anser vi att en rimlig bedömning är att företagsaktier till ett värde av först 45, sedan (jämfört med regeringens ) bör försäljas. De större företag som enligt vår uppfattning ligger närmast till hands är AB Vin och Sprit, Nordea, och . Intäkterna ska användas för att minska statsskulden och därmed minska kostnaderna för statsskuldsräntor. 11.4 Bryt offentliga monopol Alla regler i lagstiftningen som försvårar tillkomsten av privata alternativ inom vård, skola och omsorg bör rensas ut. förslag till neutrala bidragsregler för privat barnomsorg bör genomföras . Utredningsförslaget om förbud mot vissa privata inslag inom sjukvården bör inte genomföras. En ökad andel av alternativa driftformer ökar möjligheterna att behålla och rekrytera kvalificerad personal till dessa viktiga områden och minskar kostnaderna. Konkurrensen måste bli bättre. Inte minst gäller det frågan om att bryta upp de offentliga monopolen. Det skulle betyda mycket för att bredda kvinnors arbetsmarknad och höja lönerna inom t.ex. vårdyrkena. Regeringens olika försök att förhindra och försvåra för andra än de offentliga monopolen från att utföra skattefinansierade tjänster som vård och utbildning är ett av de stora hindren för en fungerande konkurrens i . Resultatet av detta är sämre kvalitet för konsumenten, högre kostnader för skattebetalarna och fortsatt usla arbetsvillkor för de anställda. En modernisering av den offentliga sektorn skulle betyda mycket för att ge jämställdhetsarbetet i en nystart. Vi säger adjö till och välkommen till moderna kunskapsföretagare i de viktiga välfärdstjänsterna. Valfrihet och konkurrens i den offentliga sektorn skulle t.ex. kunna komma in genom att peng-system som skolpeng, vårdpeng och äldrepeng infördes. En sådan reform ger den maktförskjutning från politiker och byråkrater till enskilda människor som är kärnan i det liberala frihetsbudskapet. Ur företagarens perspektiv har denna modell även den fördelen att han eller hon får en direktkontakt med sina kunder och att han eller hon tvingas vara mer direkt lyhörd för deras önskemål. uppgifter bör breddas till att också omfatta välfärdssektorn, och medborgarna bör ges samma konsumenträttsliga skydd när det gäller den offentliga sektorns tjänster som för andra varor och tjänster. 11.5 Mer och öppnare offentlig upphandling Den offentliga upphandlingen av varor och tjänster är ett viktigt led i att öka effektiviteten, hålla kostnaderna nere, bredda konkurrensen och utveckla verksamheterna. Trots det finns många problem i kommuners, landstings och myndigheters tillämpning av upphandlingsdirektiven. Försök att kringgå reglerna och undvika en öppen upphandling görs alltför ofta. Regelverket måste skärpas och småföretagarnas möjligheter att delta förbättras. Huvudprincipen för all offentlig upphandling är att den ska leva upp till portalparagrafen i lagen om offentlig upphandling () angående affärsmässighet och med utnyttjande av tillgänglig konkurrens. Regeringens planer på att försvåra för privata alternativ i välfärdssektorn genom att införa en ny aktiebolagsform där ägarna förbjuds att själva förfoga över den eventuella vinsten ska stoppas. Ur det allmännas perspektiv måste det vara kvaliteten på verksamheten utifrån de givna ekonomiska ramarna som sätts i första rummet. Vi tar bestämt avstånd från Socialdemokraternas misstänksamhet mot att den entreprenör som visar sig bäst lämpad att utföra en viss offentligt finansierad verksamhet därtill gör en egen vinst. Ett privat företag som missgynnats genom detta kommunala agerande måste driva en civilprocess mot kommunen eller det kommunala bolaget och avstår ofta på grund av oro för att detta ska ge negativa konsekvenser för eventuella kommande affärsmöjligheter. Vi anser att () kan slås samman med för en skapa en ökad möjlighet att agera i frågor rörande offentlig upphandling. 11.6 Ägarstyrning och riskkapital En mycket omdiskuterad fråga handlar om bl.a. svenska företags möjligheter att få behålla rätten till differentierad rösträtt på aktier, s.k. A- och B-aktier. uppfattning är att röstvärdesdifferentieringen bör avskaffas. Det är djupt problematiskt för nydanande personer och företag som vill driva en aktiv ägarpolitik om de inte också kan få inflytande i proportion till sitt risktagande. Då utövar de sin verksamhet någon annanstans än i och . Men regeringen försvarar i en egenartad socialdemokratisk tradition med näbbar och klor de stora ägargruppernas oproportionella inflytande. För oss är det svårbegripligt att regeringen så envist tar strid för ett förlegat system, som är till förfång för dynamiken i det svenska näringslivet, för tillväxt och för fler jobb. Regeringens handlande kan dessutom riskera viktiga reformförändringar i hela . Vi accepterar givetvis inget system som inte är både rättssäkert och innehåller rimliga övergångsregler, vilket f.n. också analyseras inom EU. Vidare vill vi understryka vikten av att en familjeföretagare, som vill behålla kontrollen över sitt företag även i fortsättningen skall kunna söka finansiering på aktiemarknaden med möjlighet till röstdifferentiering under vissa speciella undantagsregler. Kartellsamarbete bör kriminaliseras och bestraffas med höga böter. Statliga och kommunala bolag bör säljas eller avvecklas. Staten bör stärka sin roll som övervakare av konkurrensen och dra sig tillbaka från att vara aktör på marknaden. Det är helt orimligt att staten ska kunna flytta pengar från vinstföretag till förlustföretag på den konkurrensutsatta marknaden. De etableringshinder som finns för småföretagare måste tas bort. måste förändras så att kommunerna i sitt planarbete främjar konkurrens och nya aktörer, inte minst inom livsmedelshandeln. måste få ökade resurser. måste införa euron som valuta, delta fullt ut i EU:s valutasamarbete. Detta betyder mycket för att skapa ett bättre företagsklimat för små och medelstora företag i vårt land. En viktig del i en väl fungerande marknadsekonomi är en stark För att starka och kunniga konsumenter ska kunna agera på marknaderna krävs fungerande konsumenträtt och konsumentskydd. märkning av produkter, reformerad jordbrukspolitik, fri etablering för såväl livsmedelsbutiker som dagis och stärkt konsumenträtt för de offentligt finansierade tjänsterna är några viktiga exempel på hur konsumentmakten kan stärkas. Nej till förlängd sjuklön. Minska krånglet inrätta en solnedgångsparagraf och uppvärdera Simplexgruppens arbete. Ge alla som vill F-skattsedel. Sänk tillväxthämmande skatter förmögenhetsskatt och dubbelskatt på aktiesparande. Reformera fåmansbolagsregler som i praktiken är en straffbeskattning av små, snabbväxande företag. Släpp konkurrensen fri öppna den offentliga sektorn för konkurrens, sälj statliga bolag och stärk . Ge medborgarna samma konsumenträttigheter i välfärdstjänster som andra varor och tjänster, och öka valfriheten mellan olika utförare. Mer och öppnare offentlig upphandling, slå samman och och förtydliga uppdraget. Minska myndigheternas överdrivna insamlande av uppgifter från företag. 12 Kunskap och bildning ger tillväxt Kunskap och bildning är nyckeln till framtida tillväxt. Om ska kunna bli ett land med en långsiktigt uthållig ekonomisk utveckling krävs väl utbildad arbetskraft i ett näringsliv med stor innovationskraft. Det i sin tur fordrar en grundskola som ger alla elever nödvändiga baskunskaper, ett gymnasium som ger bra förutsättningar antingen för en god yrkesutbildning eller teoretiska studier, en högskola som ger studenter en akademisk utbildning av hög kvalitet och en forskning i världsklass. Det fordrar också att tar tillvara den kompetens som finns hos våra invandrare bland annat genom att den utbildning och yrkeskompetens de har med sig från sitt hemland valideras och möjlighet till komplettering ges. Inget kan ersätta en bra skola för att ge alla människor goda livschanser. En bra skola är det bästa jämlikhetsinstrument som finns. De barn och ungdomar som behöver skolan allra mest ska också ha den bästa skolan. Så är det inte . I den socialdemokratiska lika-för-alla-skolan lämnas barn och ungdomar som behöver mera stöd, tid och uppmuntran åt sitt öde. Skolan kan fungera som en murbräcka mot segregation, men då måste skolpolitiken läggas om. Svensk utbildningspolitik måste reformeras i grunden. För att bryta den onda cirkeln måste insatser göras . måste satsa på sina lärare och satsa på baskunskaper och tydlig utvärdering tidigt i . Ingen elev ska behöva lämna utan att kunna läsa, skriva och räkna. Gymnasiet måste reformeras och individualiseras. Elever som vill börja arbeta direkt efter gymnasiet ska kunna få en yrkesutbildning av hög kvalitet. Insatserna för att förbättra kunskapsnivån hos elever måste påbörjas . vill starta språkförskolor, där elever med annat modersmål kan utveckla kunskaperna i svenska. Vi vill också sätta in större resurser tidigt i för att alla ska lära sig läsa, skriva och räkna senast i årskurs tre. Eleverna som har det svårast ska stödjas bättre, genom fler speciallärare och mindre grupper. De extra personalsatsningar i skolan som beslutat om måste användas till att anställa utbildade lärare. Det ska också vara möjligt att använda de riktade personalpengarna till att höja lärarnas löner. Regeringens regler för personalsatsningarna är absurda. Om en kommun ersätter personer som saknar utbildning för att undervisa med behöriga lärare, går den miste om de riktade pengarna. Alldeles för många elever hoppar av studierna redan i gymnasiet, eller misslyckas med att nå dess mål. Det gäller framför allt elever som vill börja arbeta direkt efter gymnasiet. För att ska bli ett livskraftigt land, måste även människor med praktiska yrken ges en god utbildning. Dagens gymnasieskola tar inte till vara yrkeselevernas intressen och kunskaper. Det måste till en lärlingsutbildning. Det måste till en anpassning av de teoretiska kurserna i t.ex. engelska och matematik så att dessa har större anknytning till elevernas yrkesintresse. Det är mycket svårt för svenska ungdomar att komma in på högskoleutbildningar direkt efter gymnasiet. Antagningsreglerna tvingar många att på komvux betygskomplettera ämnen de redan har godkänt i. Ett annat problem är att alla ämnen som är lika långa ges samma värde. Gymnasieeleverna uppmuntras därför till taktikval, att läsa ämnen som inte är så krävande. Det har lett till att alltför få elever läser språk och naturvetenskap. Allt detta gör att svenska ungdomar kommer sent till högskolan och väl där tar de på sig att ta examen, jämfört med övriga europeiska läder. Det är viktigt att dagens studiemedelssystem görs mer flexibelt. Vissa studenter vill och kan både studera på heltid och arbeta vid sidan om. De ska inte bestraffas med indragna studiemedel. Detta gäller också i högsta grad studenter som startar eget företag vid sidan om studier. Att tvinga unga, kreativa människor till passivitet är inte det bästa sättet att nå ökad tillväxt. 12.1 Forskning på undantag Regeringen berömmer sig ofta av att är det OECD-land som investerar mest i kunskap i förhållande till BNP (6,). Men bakom denna siffra döljer sig två för regeringen mindre smickrande omständigheter. För det första att , trots dessa satsningar, inte lyckas bättre när det gäller att bland annat ge unga människor väsentliga basfärdigheter från skolan. För det andra att det är ett antal svenska storföretags egna satsningar på forskning och utveckling som i hög grad bidrar till att dra upp statistiken. Dessa satsningar har minskat kraftigt, vilket också gjort att riskerar att halka efter inom viktiga spjutspetsområden. behöver en forskning som kan hävda sig i den internationella konkurrensen. 29 professorer har skrivit brev till riksdagspartierna där de beskriver sin oro över att det blir allt ovanligare att svenska forskare får internationella stipendier eller blir publicerade i vetenskapliga tidskrifter. Professorerna representerar det naturvetenskapliga området och där är problemen som störst, eftersom allt färre studenter vill läsa de utbildningarna. Inom andra områden har däremot antalet studenter med regeringens hjälp ökat i en så hög takt, att lärarna inte hinner med sin forskning längre. Den tid de inte ägnar åt studenterna måste de ofta använda till att försöka ragga fram pengar från olika håll. För att bryta den onda spiralen, måste staten ge mer pengar till forskningen än vad regeringen föreslår. vill genomföra en rejäl satsning på fri grundforskning. vill vi ge extra till forskning och forskarutbildning. Den enskilde måste få makten över sin egen kompetensutveckling. Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för detta ändamål viktigt. Regeringens handlingsförlamning är även på detta område frapperande. I de fall där vidareutbildning är direkt kopplad till det arbete en individ för tillfället har är det självklart arbetsgivarens ansvar att tillhandahålla kompetensutveckling. Men för att en person ska fortsätta vara attraktiv på arbetsmarknaden och för att stimulera rörlighet är det även centralt att den enskilde har möjlighet att skaffa sig kompetens som inte är direkt knuten till den egna arbetsplatsen. En sådan möjlighet ger ett system med kompetenskonton där den enskilde själv får förfoga över sin kompetensutveckling. Det är djupt beklagligt att regeringen, på grund av politiska låsningar, inte kommer framåt i denna fråga. Det är oacceptabelt att de avsättningar som gjorts till kompetenskonton ytterligare en gång ska ligga kvar hos Riksgälden för att regeringen ännu inte lagt fram en proposition om kompetenskonton. Intresset för högskolestudier har minskat . Enligt SCB planerar färre än hälften av ungdomarna i gymnasiets avgångsklasser att studera vidare. En viktig förklaring till det krympande intresset för vidare studier är att det lönar sig för dåligt att studera. Det är viktigt att t.ex. skattesystemet stimulerar i stället för bestraffar människor som studerar och förkovrar sig. Att studera kan ur den enskildes synvinkel ses som en investering för framtiden. Man avstår lön för arbetet av livet för att istället investera sin tid i utbildning. Marginalskatterna måste sänkas, brytpunkten för när man börjar betala statlig skatt höjas och värnskatten tas bort. Det är självklart att ställa sig frågan om man tjänar på att studera. Svaret blir för många att det inte lönar sig. studier av utbildningspremien (i Education Outlook) visar att det är få länder i i-världen där det lönar sig sämre att studera än i . Särskilt dålig utdelning på studier är det i de yrken som till stor del domineras av en arbetsgivare den offentliga sektorn. Det är också fortfarande så att löneskillnaderna mellan kvinnor och män är stora för lika eller likvärdiga arbeten, visar undersökningar från t.ex. och Sif. Enligt en färsk studie från skiljer det i ingångslöner för nyutexaminerade civilekonomer. 12.3 Kulturen en tillväxtfaktor Kulturen är en verksamhet med ett egenvärde, men det hindrar inte att man kan se klara kopplingar till tillväxten. Sedan vann 1973 har en musikindustri fullt jämförbar med bioteknikindustrin vuxit fram. Både musikindustrin och upplevelseindustrin är stora exportframgångar, där svensk musikexport endast överträffas av och . Svensk design uppmärksammas internationellt och ger svensk industri möjligheter att nå nya marknader. Även inom har olika former av kulturyttringar inneburit en god tillväxt utanför de stora städerna, t.ex. i och i . För att nå detta krävs en god samhällelig kulturinsats. Det finns många delar inom kulturen som stimulerar till kreativitet. Kommunala musikskolor likväl som och har betytt mycket för att grundlägga den svenska musikindustrins exportframgångar. Därtill kommer också att kunskap om vårt kulturarv är viktig, inte minst för ungdomar. Byt skolpolitik det behövs en helt ny politik som fokuserar på kunskap och som uppvärderar lärandet! Låt skolan bli en murbräcka mot segregationen. Förbättra studiemedelssystemet så att studenter inte straffas om de jobbar eller startar företag jämsides med studierna. Inrätta ett treterminssystem så att de som vill kan bli färdiga snabbare. Låt det löna sig studera höj utbildningspremien! Byt högskolepolitik kvaliteten måste värnas och utbildningsfabriken måste få bli en fri akademi! Öka resurserna till den fria grundforskningen. Ge den enskilde makten över sin fortbildning inrätta kompetenssparande omgående! 13 Globalisering ger tillväxt Globalisering är bra. Protektionism drabbar alla. Handelshinder innebär att människor i fattiga länder får svårare att lyfta sig ur fattigdomen och gör produkter onödigt dyra för konsumenter i och andra i-länder. ska gå i spetsen för ökad frihandel i världen, stödja handelsliberaliseringar och uppföranderegler inom WTO. De många protektionistiska inslagen i EU:s handelspolitik och jordbrukspolitik ska elimineras. Globaliseringen innebär också nya utmaningar. När nya möjligheter för människor och företag skapas på den globala marknaden ställs krav på nationella system att vara tillräckligt attraktiva för att locka till sig kunniga och kreativa människor. Bristerna i det svenska företagsklimatet försvårar inte bara för entreprenörer att starta företag och få det att växa, utan innebär också att företag med stora internationella kopplingar flyttar verksamhet och huvudkontor. Det utländska ägandet i har ökat kraftigt. har den utländska ägarandelen på den svenska börsen ökat från knappt 10 till . Flera av de företag som i allmänhet förknippas väldigt starkt med och som är starkt förknippade med välståndsutveckling ägs nu av utländska intressen. Det statliga () visar i en undersökning att flytten av huvudkontoren fortsätter. Medan av de undersökta företagen hade huvudkontoren utomlands gällde detta inte . Närmast till hands att flytta ligger det för utlandsägda företag. Bland dem har det skett en snabb förändring i benägenheten att flytta huvudkontoren till annat land än . Huvudkontoren är viktiga därför att det finns en tendens att lokalisera strategiska funktioner som kan ge bra löner nära huvudkontoren. För att skapa sådana förutsättningar krävs en bra företagsmiljö. Det är i det avseendet som inte kan konkurrera i tillräckligt hög grad. Så ligger vi också fortfarande på 17:e plats i välståndsliga. Det är i och för sig inte så märkligt att internationaliseringen innebär en större rörlighet av företag och ett ökat internationellt ägande. Ökningen av det gränsöverskridande ägandet är i sig inget problem. Tvärtom är globalisering och frihandel en viktig drivkraft för internationell ekonomisk tillväxt.