mot · GR02U214 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på en oberoende internationella med uppgift att utreda de s.k. kedjemorden bör kompletteras med uppgiften att undersöka vad som skedde med de tusentals oppositionella som massavrättades eller försvann 1988. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella organisationer bör verka för kurdernas rättigheter i att använda sitt eget språk i tal och skrift och egna medier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella organisationer bör verka för att kurdernas mänskliga rättigheter i respekteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella organisationer bör verka för att kurderna i får rätt till lokalt självstyre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang bör verka för att undertecknar tilläggsprotokollet till icke-spridningsavtalet. 2 Fördjupade motsättningar i det iranska samhället Vi hänvisar till förra årets motion angående . De flesta yrkanden som ställs i den motion som då väcktes torde fortfarande gälla. Situationen i har dock förändrats under det år som gått sedan motionen skrevs. Därför vill vi göra vissa tillägg i beskrivningen av läget i . Motsättningarna mellan den iranska regimens båda falanger, reformvänner och bakåtsträvare, har skärpts som folket i än högre grad förlorat hoppet om att reformvännerna ska kunna genomföra några avgörande förändringar. Denna process av misströstan var redan i gång då valdeltagandet i kommunalvalen i endast uppgick till av de röstberättigade. Denna process har fortsatt och förstärkts. Det har blivit alltmer uppenbart för befolkningen att de reformvänliga krafterna, som i det senaste valet fick en stark representation i parlamentet, sitt stora antal representanter i parlamentet till trots saknar reell makt. Den yttersta makten låg hos väktarrådet. En lång rad lagar som parlamentet antog kunde inte förverkligas eftersom de underkändes av den andlige ledaren och väktarrådet. Det har blivit alltmer uppenbart för folket att så länge maktstrukturen inte ändras och de folkvalda inte får väljas på ett demokratiskt sätt och de folkvaldas beslut inte har någon betydelse för myndigheternas maktutövning kommer spänningarna i landet att öka. Det blir allt tydligare att hela maktstrukturen måste ändras om någon förändring av samhällsförhållandena ska kunna ske. har flera kända reformvänner fängslats och flera reformvänliga parlamentariker kallats till underrättelse- och säkerhetstjänsten, där de tagits i förhör, varnats och utsatts för hot av olika slag, bl.a. att de inte skall godkännas som kandidater inför nästa parlamentsval. Detta har medfört att reformvännerna hotat med att massavgå som parlamentsledamöter, så att det bli ännu tydligare vem och vilka det är som styr landet. som spänningarna ökar i det iranska samhället mellan folkets breda lager, som lever under allt svårare sociala och ekonomiska villkor, och den klerikala regimen, vars koryféer berikar sig alltmer, har reformvänliga och radikala krafter blivit alltmer kritiska till regimen. Man ger också uttryck för detta på olika sätt genom att i namninsamlingar kräva riktiga demokratiska val, demokratiska fri- och rättigheter m.m. Kvinnor kämpar för att utvidga sina starkt begränsade rättigheter. Man kräver av regimen att väktarrådet skall godkänna det av parlamentet antagna lagförslaget att skall underteckna FN:s konvention om kvinnans rättigheter. är det parlamentsval och därefter presidentval. Enligt den iranska författningen kan den nuvarande presidenten inte väljas om eftersom han redan suttit två perioder. De växande spänningarna inom det ledande skiktet och ökande avståndet mellan folket och det ledande skiktet leder till att den politiska krisen i fördjupas. 3 Förtryck i stället för rättsväsende Denna politiska kris fördjupas även på ett annat plan. De iranska domstolarna uppfattas inte längre av folket som några institutioner som skipar rättvisa utan endast som ett instrument för att hålla befolkningen i schack. Det iranska rättsväsendet är mycket tydlig part i en politisk konflikt. Som exempel användes rättsväsendet för att skrämma befolkningen efter att tvingats att acceptera FN:s resolution 598 i frågan om kriget med , vilket uppfattades som ett nederlag i . För att tysta kritik och oppositionella röster avrättades urskiljningslöst tusentals politiska fångar från alla typer av oppositionella och regimkritiska organisationer. vet ingen hur många tusen det var. Man känner dock med säkerhet till namnen på 1 432 människor av dem som mördades. formuleras dock krav på att efterforskningar skall göras för att få bekräftelse på vad som hänt alla dessa som försvann 1988. De s.k. kedjemorden , då en rad författare mördades av den iranska underrättelsetjänsten, är väl kända för en stor del av den yngre generationen i , medan massavrättningarna av politiskt oppositionella 1988 är höljda i dunkel. Alltfler unga människor börjar att ställa frågor om vad som hände då. En oberoende internationell med uppgift att ta reda på vad som hände dem som drabbades av kedjemorden bör även undersöka vad som skedde med de tusentals oppositionella som försvann 1988. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 4 Inskränkningar i yttrandefriheten När det gäller yttrandefriheten har man fortsatt att stänga oppositionella och regimkritiska tidningar eller hota dem med stängning om de inte håller inne med sin kritik. En nyhet är att man försöker lägga filter över olika sajter på Internet. Vidare har man i allt större utsträckning börjat att störa radiosändningar på persiska från utlandet. Enligt organisationen utan gränser sitter 21 journalister fängslade. 5 Kurdernas kamp för lokalt självstyre i har det funnits demokratiska rörelser som under viktiga perioder varit starka och påverkat samhällsutvecklingen. De har dock slagits ned inte sällan med stöd av imperialistiska krafter och följts av öppna diktaturer eller diktaturer nödtorftigt dolda under en demokratisk fernissa. Ett av de folk som har en lång och svår kamp bakom sig för sina demokratiska, nationella och kulturella rättigheter i är kurderna. har kurderna i fört en kamp för demokrati och självstyre i den iranska delen av . Trots den iranska statens brutala förtryck av det kurdiska folket, har kurdernas kamp för sina rättigheter aldrig upphört. Det internationella samfundet har dock i ringa grad uppmärksammat kurdernas situation. Genom historien har kurderna tillsammans med andra nationaliteter i levt sida vid sida med varandra. Mellan dem har pågått en dynamisk process som kännetecknats av kulturellt, ekonomskikt och politiskt utbyte och fredlig samexistens. Alla dessa etniska minoriteter känner sig som och kallar sig iranier, som tillsammans ingår i statsbildningen . styrs av en islamisk regim som, i likhet med andra regimer i historia, med stor brutalitet undertrycker kurdernas nationella och kulturella rättigheter och motsätter sig deras rätt till lokalt självstyre. Kollektiv bestraffning hör till vardagen. Familjer, vars medlemmar varit kritiska mot regimen och sympatiserat med något politiskt parti, trakasseras, förföljs, fängslas och torteras. Kurdiska ledare avrättas eller lönnmördas. Så lönnmördades kurdernas ledare 1988 i . Hans efterträdare likaså 1992 i . I dagens råder massarbetslöshet. Särskilt drabbad är den kurdiska delen av landet. Narkotikamissbruk, prostitution och en rad andra sociala problem har blivit allt vanligare i hela landet. De stora oljeinkomsterna går till forskning för framställning av kärnvapen. Kurdiska källor uppger att den islamiska regimen medvetet sprider narkotika bland barn och ungdomar i de kurdiska delarna av landet. Utbildningsväsendet är stängt för personer som inte underkastar sig regimen. I skolorna undervisas inte i kurdiska. Tidningar, tidskrifter och böcker på kurdiska är inte tillåtna. I dagens läge har kurdernas situation inte uppmärksammats i tillräcklig grad i det internationella arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter. I bör kurdernas specifika villkor uppmärksammas i större utsträckning än vad som skett . bör i FN, EU och andra internationella organisationer verka för att kurdernas situation och kampen för deras demokratiska, nationella och kulturella rättigheter uppmärksammas och försvaras. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN, EU och andra internationella organisationer verka för kurdernas rättigheter i att använda sitt eget språk i tal och skrift och egna medier. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN, EU och andra internationella organisationer verka för att kurdernas mänskliga rättigheter i respekteras. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN, EU och andra internationella organisationer verka för att kurderna i får rätt till lokalt självstyre. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 6 Ännu en kärnvapenmakt i ? har kärnkraftsanläggningar kommit att debatteras både i och internationellt. Det är osäkert om verkligen har kärnvapen. Det finns en stark oro att regimen försöker skaffa sig kärnvapen. Det finns emellertid ett starkt internationellt tryck på att regimen skall underteckna tilläggsprotokollet till anti-spridningsavtalet om kärnvapen, som innebär att man måste gå med på både planerade och oplanerade inspektioner av det internationella atomenergiorganet . har byggt långdistansrobotar av typen Shahab 3 om vilket man säger att de kan nå fiendens hjärta, varmed man menar en annan redan etablerad och närbelägen kärnvapenmakt . Ett iranskt kärnvapenprogram har naturligtvis sin grund i den islamiska regimens egna maktsträvanden, men den iranska regimen kan rättfärdiga ett eget framtida kärnvapenprogram med hänvisning till att som man uppfattar som ett hot mot hela redan har kärnvapen. vill att skall ha rätt att som andra stater använda kärnkraften, men att bör underteckna tilläggsprotokollet till icke-spridningsavtalet. Den iranska förevändningen för en eventuell iransk kärnvapenupprustning de israeliska kärnvapnen bör även de, för fredens skull i Mellanösten, avlägsnas. Detta vill vi ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)