mot · GR02N211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att erbjuda gott företagsklimat så att företagen stannar kvar i vårt land. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge utökade resurser för att bättre stödja goda idéer som ger resultat i form av ökad industriell tillväxt. Vi har vid upprepade tillfällen påtalat vikten av gynnsamma villkor för små och medelstora företag. Inte mindre viktiga är de betingelser under vilka storföretagen lever och verkar. i landet försvinner också de flesta mindre företag. Vanligtvis är de mindre företagen underleverantörer till de större. Vårt land är oerhört sårbart. När företag flyttar utomlands drabbas hårt. har inga nya storföretag som startats stannat kvar i landet. Istället är trenden den motsatta. Idéer som vuxit fram i förverkligas i andra länder och stora företag flyttar alltmer och oftare till länder som är mer företagsvänliga. Denna utveckling är allvarlig för vårt land och måste brytas. Utan stora företag försvinner marknaden för de små och medelstora företagen. Därtill blir infrastrukturen svagare och arbetstillfällena allt färre. Med färre antal arbetstillfällen minskar möjligheten att få in skatter. Välfärden, med god skola, vård och omsorg, äventyras. Det är därför av stor vikt att svenska storföretag får likvärdiga villkor som sina konkurrenter i andra länder. Det innebär såväl ekonomiska garantier som snabba myndighetsbeslut. inte bättre villkor riskerar vi att förlora åtskilliga arbetstillfällen i landet. i får utgöra ett exempel på den rådande situation som flera företag i vårt land befinner sig i och där konsekvenserna av den rådande politiken kan bli förödande. Företaget genomför nu en rad varsel. Många människor blir omplacerade inom företaget, andra erbjuds arbeten på annan ort och alltför många lämnas för en oviss framtid i arbetslöshet. Nya varsel har tillkommit från övriga delar av koncernen. Företaget står inför olika vägval. Ett företag som tillhör kulturarv. , som växlat namn ett antal gånger, har en rad aktiviteter vuxit fram, allt från och flygvapenmuseet till Konsert- och Kongresshuset och gymnasium. har som företag bidragit till kommunens och regionens utveckling. Som arbetsplats har givit tusentals linköpingsbor ekonomisk trygghet. har genom sitt underlag bibringat staden goda skolor, välsorterade affärer och ett sprudlande kultur- och föreningsliv. På liknande sätt har företag i andra städer skapat kulturell utveckling. åtog sig uppgiften att möta statens behov av försvarsmateriel. har på ett ypperligt sätt satsat på utveckling och forskning för att ligga på den tekniska kunskapsfronten inom området. Det finns ingen tvekan om att koncernledningen har skött företaget efter alla konstens regler. Men även ett välskött företag kan hamna i bekymmer. Det är knappast företagets fel utan omvärldens omorienteringar som påverkat företagets utveckling. Regeringen ändrar sin försvarspolitik och gör kraftiga nedskärningar och får allt färre uppdrag. Företaget tvingas att ändra sin produktion på alltför . Statens kortsiktiga beslut resulterar i en rad varsel. I exemplet hade det varit klädsamt om regeringen i samband med försämringen erbjudit stöd till forskning och utveckling av nya produkter. Ett sådant förfarande kan en rad andra länder visa upp när liknande situationer uppstått. Svenska staten leder bottenligan vad gäller stöd till företagen. I vårt land har vi många goda och framgångsrika idéer inte minst på grund av välutbyggda universitet. Dessa idéer förverkligas sällan i vårt land eftersom systemet för innovationer, dvs. idéerna som ger resultat i industriella produkter, är relativt utarmat och ett samlat upphandlingssystem saknas. Staten har miljardkostnader för människor som inte har något arbete. En bättre investering vore att stödja företag så att arbetstillfällen får finnas kvar och fler kan tillkomma. Ett stort exportföretag utgör en marknad för en mängd underleverantörer och dessutom hela infrastrukturen. Vi kan inte leva på att vårda varandra eller laga mat till varandra. Vår välfärd kräver införsel av kapital via export, den kräver att folk erbjuds arbetstillfällen så att de kan betala skatt och så att pengar finns till god vård, omsorg och skola. Saabs ledning liksom andra företagsledningar måste göra en rad överväganden inför en oviss framtid. Sannolikt har redan en rad utländska intressenter trätt fram på arenan, förhoppningsvis för att upphandla produkter. Risken finns dock att av hela företaget köps upp. Redan nu har en stor del av den högteknologiska industrin utländska ägare. Ett annat tänkbart scenarium är ett erbjudande om lokalisering till annat land för att ge bättre möjligheter att vara internationellt konkurrenskraftiga. har inte råd att förlora fler företag med allt vad det innebär i form av färre arbetstillfällen och mindre kapital till landet. Vi blir sårbara. Vill vi ha kvar kompetensen som finns inom den högteknologiska industrin behöver något göras. Ett sätt är att staten lägger ut utvecklingsarbeten och tar vara på kompetensen för att skapa nya produkter. är ett strålande exempel på hur man har skapat tillväxt genom att staten bidragit med forskning och utvecklingspengar. Andra länder kan visa på skattesubventioner, vilket bland annat påverkat att placera utvecklingsavdelningar i . Staten måste bidra med ett gott företagsklimat som är klart jämförbart med och gärna bättre än andra länders. , verket för innovationsforskning I samband med omorganiseringen av forskningsrådsverksamheten skapades . Myndighetens uppgift är att stödja forskning som är direkt resultatinriktad gentemot industrin. Den breda satsning på högre teknisk utbildning som vi gjort i vårt land har bidragit till det stora antal goda idéer som har visat upp . handlar det om att idéerna ska förverkligas genom en framgångsrik industri. Men bron mellan de goda idéerna hos forskarna och industrins produktion byggs inte av ingenting. Det kan krävas såväl ett stort kapital som ett samordningsansvar för de satsningar som görs. har ungefär hälften av de medel som dess finska motsvarighet har. har gått upp i täten vad gäller tillväxtkapacitet och har med kraft insett betydelsen av att idéerna blir verklighet. placerar sig i bottenläge vad avser statens satsningar på medel till forskning och utveckling. Detta är oroande inte minst beträffande företagens framtida lokalisering. Det torde därför vara av synnerligen vikt att ytterligare medel tillförs så att långsiktigt kan satsa på fler arbetstillfällen.