mot · GR02MJ334 · 2003-10-07 00:00:00 — har med förskräckelse följt utvecklingen i , vårt sårbara innanhav, och tagit del av larmrapport efter larmrap-port. I olika sammanhang har vi lagt förslag om frågor som berör havet. Hoten mot är ett gemensamt problem för de angränsande länderna men har ett särskilt stort ansvar och bör ta konsekvenserna av ett ohållbart brukande . Det är tydligt att dagens beslutsstrukturer inte fungerar för en klok förvaltning av , varför vi utifrån federalismens principer väljer att släppa ifrån oss makt uppåt och föreslår därför att man inrättar en särskild Östersjöregering och Östersjödomstol. Östersjöregeringen kommer att få ett stort ansvar för att komma tillrätta med miljösituation. I denna motion föreslår vi en rad åtgärder som vi anser nödvändiga att en Östersjöregering genomför. Det handlar om kemikaliepolitik, transporter, övergödning och fiske. Vi föreslår även att inrättandet av skyddsområden intensifieras. beslut om att ansöka hos IMO om att få klassad som ett särskilt känsligt havsområde måste verkställas av regeringen. miljö är så allvarligt hotad att det är hög tid att gå från ord till handling! 3 Förslag till riksdagsbeslut 2 4.1 Det är allvar nu 5 5 Östersjöregering och domstol 5 8.1 Krav tillhörande PSSA-klassningen 8 10 Undantagstillstånd för fisket i 10 10.1 Fiske på nationellt uppdrag 10 10.2 Åtgärder för ett uthålligt fiske 10 11 Transporter och hamnar 12 12.2 Giftiga båtbottenfärger 14 13.1 Åtgärder för minskad övergödning 15 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka ställning i den politiska debatten genom att miljö görs till ett eget politikområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att inrätta en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att införa en särskild miljödomstol för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffen för miljöbrott mot ekosystem måste stå i relation till skadan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värnandet av miljön i och kring är en gemensam europeisk angelägenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samordning och fördelning av miljöbistånd inom avvattningsområde kan komma att bli en viktig uppgift för den föreslagna Östersjöregeringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gå in med en PSSA-ansökan till IMO med bredast möjliga stöd och kraftfulla åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att i samarbete med myndigheter i övriga arbeta fram nya och kraftfulla åtgärder som tillsammans med befintliga regler kan kopplas till en ansökan om PSSA-klassning för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta flera reservat eller andra former av ekomarint skydd efter samverkan mellan fiskenäringen, länsstyrelse, forskare och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att säkerställa fiskbestånden i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbytesprincipen liksom försiktighetsprincipen på kemikalieområdet skall tillämpas i svenska regler såväl som i EU:s. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa spridningen av dioxin från förbränning och deponi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör ta initiativ till ett brett åtgärdsprogram för att minska dioxinutsläppen och därmed minska risken för dioxin i maten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöprövning av läkemedel samt att försiktighetsprincipen även skall gälla läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsatt forskning, utveckling och rådgivning inom jordbrukets område krävs för att ytterligare minska läckaget av näringsämnen från jordbruksmark. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ för att inom EU införa gemensamma minimiregler för fungerande avgasrening på dieselfordon.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar, gällande utsläpp av närsalter till vatten. 1 Yrkande 16 hänvisat till TU. 4.1 Det är allvar nu har med förskräckelse följt utvecklingen i , vårt sårbara innanhav, och tagit del av larmrapport efter larmrapport. I olika sammanhang har vi lagt förslag om frågor som berör havet och vi har hårt drivit frågan om klassning av som ett s.k. Särskilt känsligt havsområde eller Particularly Sensitive Sea Area (PSSA). Men detta är inte på långa vägar tillräckligt för att vi skall kunna vara nöjda med vår Östersjöpolitik och ärligt säga till kommande generationer att vi gjort allt som står i vår makt för att även de skall kunna äta fisk från havet, bada om somrarna och kunna uppleva ett rikt djur- och växtliv i . Den ansträngda miljösituationen i kan i mångt och mycket liknas vid ett klassiskt problem de allmänna tillgångarnas tragedi. Övergödning, för hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter beror på aktiviteter och handlingar som framstår som rationella för enskilda individer eller för enskilda länder, men som sammantaget leder till ett kollektivt slöseri med den gemensamma resursen . konstaterade i sitt slutbetänkande att ... dagens sätt att arbeta måste förändras i grunden. Det räcker inte med att lappa och laga i nuvarande system. Sättet att arbeta har fört oss till vägs ände. Dagens regelverk skyddar inte våra hav. Våra hav måste brytas loss från de regelverk som begränsar miljöarbetet (Havettid för en ny strategi, slutbetänkande av SOU 2003:72). Att miljösituationen är allvarlig i är ingen nyhet utan har varit en realitet . vill genom att lyfta fram Östersjöfrågan till en helt egen partimotion, visa på vikten av handling. Åtgärdsförslagen som framförts måste nu också genomföras. Det är allvar nu och det är hög tid att agera! Vi ställer oss kritiska till hur Östersjöfrågorna hanterats av regeringen. Regeringen har ett ansvar för att frågorna inte fortsätter att förhalas! Skall miljömålet om hav i balans och levande kust och skärgård nås inom en generation, krävs att frågorna kommer upp på agendan. Vi anser därför att ställning i den politiska debatten måste stärkas genom att miljö görs till ett eget politikområde. Detta bör ges regeringen till känna. 5 Östersjöregering och domstol Nio länder gränsar till . Havet är en gemensam angelägenhet för alla dessa länder, men är ändå lite av ett ingenmanshav. Olika lagar och regler gäller inom de länder som gränsar mot . Trots att det inom ramen för () finns ett miljösamarbete för och , är efterlevnaden av de gemensamma reglerna dålig och målen långt ifrån uppnådda. Alla vill dra nytta av den gemensamma resursen, men är ansvaret otydligt och lätt att glida undan. anser att det nu är läge att vi släpper ifrån oss en del av makten till en högre nivå, för att kunna nå största möjliga gemensamma effekt när det gäller miljösituation. Enligt federalismens principer vill vi bygga ett samhälle, där beslut fattas på lägsta möjliga effektiva nivå. Detta synsätt innebär också att beslut som rör t.ex. bör delegeras uppåt från statsnivån, för att kunna nå största effekt. Det handlar inte om att springa ifrån sitt ansvar utan om att ta ett gemensamt ansvar. är så allvarligt hotad att berörda länder bör inrätta en särskild Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens. En modell är att utvecklas och stärks. Denna form av ett beslutsfattande organ skulle vara ett helt nytt verktyg för internationellt miljöarbete. En Östersjöregering kräver att nationerna samt EU ger upp en del av sitt beslutsfattande till förmån för en Östersjöregering. Den nya beslutsnivån får mandat att fatta beslut inom områden som berör aktiviteter som påverkar , t.ex. transporter, sjöfart, gränsvärden för utsläpp av kemikalier och fiske. Östersjöregeringen bör inledningsvis utarbeta en krishanteringsplan för hela ekologiska situation med utgångspunkt från bl.a. slutsatser. Vad som ovan anförts om att skall verka för att inrätta en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens bör ges regeringen till känna. För att besluten ska efterlevas krävs även att en särskild miljödomstol inrättas för . Domstolen ska tillse att alla miljöbrott mot ekosystem blir straffade. Vad som ovan anförts om att skall verka för att införa en särskild miljödomstol för bör ges regeringen till känna. Straffen måste stå i relation till effekterna av brottet. Det är orimligt att miljöbrott som får stora konsekvenser både för miljön och ekonomin endast bestraffas med låga bötesbelopp. Trots lagstiftning som förbjuder oljeutsläpp och dumpning av annat slag, drabbas svenska vatten av många skadliga utsläpp. Miljöbrott till havs begås inte för att man vill skada miljön, utan för att man vill minska sina kostnader. Brotten föregås därför ofta av kalkyler där kostnaderna för eventuellt straff vägs mot vinsten av att bryta mot reglerna. Det är därför mycket viktigt att de straffrättsliga sanktionerna fungerar. Likaså ska det vara kännbart att överträda reglerna. Samhällets budskap måste otvetydigt vara att brott mot miljöreglerna aldrig ska löna sig. Vad som ovan anförts om att straffen för miljöbrott mot ekosystem måste stå i relation till skadan bör ges regeringen till känna. kommer EU att utvidgas till att också omfatta , , och . Detta innebär att kommer att bli ett innanhav helt omslutet av EU-länder samt . representerar en unik miljö i , bland annat genom det bräckta vattnet. Den är skyddsvärd, men också hotad av övergödning, för hårt fisketryck och utsläpp av olja och miljögifter. EU borde kunna utnyttjas i betydligt större utsträckning för att skydda miljön i . Att värna miljön i och kring är en gemensam europeisk angelägenhet. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s gemensamma politik måste generellt ta större miljöhänsyn i sina beslut. I synnerhet jordbruks- och fiskepolitiken utgör inte enbart möjligheter utan även hot mot vissa områden, om besluten fattas utan hänsyn till miljösituationen. Transport- och kemikaliepolitiken är andra områden som har påverkan på och därmed bör beaktas i besluten. Ekonomi och social välfärd hänger ihop med ekologisk hållbarhet, fastslår begreppet hållbar utveckling. Dessutom har vi i de rika länderna skapat en rad globala miljöproblem. Vår erfarenhet och vår kunskap av miljöarbete måste användas till att hjälpa andra länder i deras arbete för en bättre miljö. anser att vi skall bidra till en hållbar utveckling även i övriga delar av världen och vara med och göra rätt för oss, varför en allt större del av biståndet borde läggas på miljöbistånd. Vi behöver inte gå så långt för att finna hål i miljösatsningsbudgetar, där svenskt bistånd skulle kunna göra stor nytta. väljer att lägga sammanlagt på miljöbistånd . För yrkanden om att måste satsa på miljöbistånd i såväl som övriga världen hänvisas till budgetmotion. Runt och i dess avvattningsområde finns länder vilkas miljöarbete inte är lika långt framskridet som det svenska. Flera av dessa ekonomier är inte lika starka som den svenska och det är av stor vikt för att miljöförbättringar verkligen kan bli av. Snålheten får inte bedra visheten när det gäller att rädda vårt gemensamma innanhav. Samordning och fördelning av miljöbistånd inom avvattningsområde kan komma att bli en viktig uppgift för den föreslagna Östersjöregeringen. Detta bör ges regeringen till känna. Argumentationen varför bör få status som Särskilt känsligt havsområde av , (), är överflödig. Redan under förra riksdagsåret fattades beslut om att ansöka om PSSA-klassning av . uppdrag till regeringen var tredelat svensk ansökan, fortsatt arbete med gemensam ansökan genom HELCOM samt arbete med att ta fram åtgärder. anser att regeringens hantering av uppdraget har gjort att frågan dragit ut . Att man valde att inte lämna in en ansökan , för att gå före med del, ser vi som mycket olyckligt. Vi anser att regeringen i fortsättningen skall inse hur akuta hoten är mot vårt känsliga innanhav, och därmed ta vilja till skyddsåtgärder på allvar. bör regeringen gå in med en ansökan med bredast möjliga stöd och kraftfulla åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Det har framkommit att motsätter sig en gemensam PSSA-ansökan från . Det är viktigt att regeringen visar sin motvilja mot detta och förtydligar att en PSSA-klassning inte är till för att motverka expanderande export, utan handlar om att kunna ställa krav på fartygstrafiken för att undvika framtida ekologiska och ekonomiska katastrofer. 8.1 Krav tillhörande PSSA-klassningen Hur stor uppslutningen än blir kring PSSA-ansökan, är det viktigt att klassningen inte bara blir en ny etikett. Klassningen måste åtföljas av tillhörande regler som verkligen kommer att ha effekt för sjöfartstrafiken i . Meningen med PSSA-klassningen är att verkligen höja skyddet för . Mot bakgrund av den svenska miljöministerns linje vid ministermötet kring havsfrågor i i , att inga ytterligare krav skulle kopplas till PSSA-ansökan, är det viktigt att påpeka att reglerna verkligen måste skärpas. Exempel på regler som bör följa en PSSA-klassning är: Krav på dubbel botten och dubbelt skrov, även för äldre fartyg som transporterar miljöfarligt gods i . Alla oljetankers som trafikerar bör använda isklassförstärkt tanktonnage. Obligatorisk lotsning av oljetankers och andra fartyg med miljöfarlig last i . Krav på att ett fartyg med miljöfarlig last inte skall få lämna hamn om väderleken kan utgöra en risk. Fartyg med miljöfarlig last skall endast få trafikera vissa utvalda farleder, vilket innebär att de inte kommer att trafikera känsliga områden. Krav på miljökompetens hos personalen på samtliga fartyg. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att i samarbete med myndigheter i övriga arbeta fram nya och kraftfulla åtgärder som tillsammans med befintliga regler kan kopplas till en ansökan om PSSA-klassning för . Detta bör ges regeringen till känna. har lång tradition och engagemang för skydd av hotade naturområden, arter och ekosystem på land men när det gäller eller limniska ekosystem, finns inte samma uppslutning. Det finns över 2 000 naturreservat och 28 nationalparker i landet men än så länge endast 7 reservat. Detta trots att hoten är många mot de unika naturmiljöer som finns också under vattenytan. Det handlar bland annat om utsjöbankar, grunda havsområden som ligger långt ifrån kusten och ofta har hårda bottnar. De utgör viktiga miljöer för livet i havet och hotas extra kraftigt att trafiken, fisket och övergödningen. Det handlar även om skärgårdsvatten som utsätts för stor antropogen påverkan. 1995 listade HELCOM tretton områden på svenskt vatten som var i behov av skydd. Några av dem har fått skydd men de flesta står utan skydd. Även har föreslagit flera havsområden som Natura 2000-objekt. Delmål 1 i miljömålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är att ska av skyddsvärda miljöer ha ett långsiktigt skydd. ska ytterligare fem områden vara skyddade som reservat och berörda myndigheter ska ha tagit ställning till vilka områden i marin miljö som behöver ett långsiktigt skydd. Redan nu visar inventeringar att det finns drygt 10 områden runt de svenska kusterna som har väl dokumenterade höga skyddsvärden. I finns flera avgränsade områden, framförallt vid de känsliga utsjöbankarna, som är i stort behov av skydd i form av reservat. Därutöver saknas kunskap om flera områden, som också kan vara hotade. Om dessa miljöer skall bevaras för framtida generationer, krävs att inrättandet av skyddsområden intensifieras och att en omfattande kartläggning av potentiellt skyddsvärda områden sker. Det är även viktigt att skyddet blir omfattande och att det även innebär regleringar för fisket. I det förslag som har arbetat fram till förslag av marint skydd till 2005 är det endast ett område som innefattar restriktioner för fisket. anser att områden som kräver någon form av skydd av det ekomarina systemet skall identifieras i ett brett samarbete. Det finns goda erfarenheter från processen kring på och överenskommelsen om skydd av områden: en öppen och genomlysbar process med samverkan mellan näringen, länsstyrelse, forskare och kommuner på lika villkor, eftersom den bygger på allas erfarenheter och därmed får en stark legitimitet och starkt försvar av de områden man är överens om. För miljö är det viktiga att processen med att skydda känsliga miljöer snabbas på och får en bred förankring. Vad som ovan anförts om att inrätta fler reservat samt andra typer av ekomarint skydd efter samverkan mellan fiskenäringen, länsstyrelse, forskare och kommuner bör ges regeringen till känna. 10 Undantagstillstånd för fisket i Situationen för fisken, fisket och havsmiljön i är allvarlig. Detta bekräftas förutom av havsmiljöforskare också av yrkesfiskare som utifrån den egna vardagen ser och drabbas av de förändringar som sker. Det är framförallt beståndet av torsk öster om som är hotat. Det internationella havsforskningsrådet (Ices) rekommenderar att fiskekvoterna stannar på i öster om och i västra , och Bälten. Sannolikt är miljöförstöringen ett väl så stort skäl till den kraftiga minskningen av torskbeståndet som fisket i sig. Övergödningen av har exempelvis bidragit till att stora bottenområden är syrefattiga och i princip döda. Detta har även påverkat beståndet av torsk eftersom goda syreförhållanden är en förutsättning för torskens reproduktion. Oavsett hur ansvarsförhållandet ser ut mellan förändringar i havsmiljön och fisket, är dagens fisketryck totalt sett för hårt. Den gemensamma fiskepolitiken och därmed fisket i måste bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt i fråga om utnyttjandet av fiskeresurserna. I annat fall har varken fiskbestånden eller fiskarna någon framtid. 10.1 Fiske på nationellt uppdrag Den allt svårare situationen för dem som har havet som sitt levebröd, är en tydlig effekt av försämrade vattenmiljö. Att yrkesfiskarna får försämrade förhållanden är i första hand inte en fråga om arbetstillfällen utan ett problem med det nationella uppdrag som fiskarna har att leverera fisk till landets konsumenter. Det är en stor rikedom att ha sjöar och hav som kan ge oss sunda och säkra livsmedel, och som inte har transporterats över halva jordklotet innan vi dukar upp den på våra matbord. Fiskerinäringen måste, liksom andra näringar, ges tydliga regler och konkurrensvillkor. De miljöproblem som drabbar yrkesfiskets utkomstmöjligheter måste samhället ta ansvar för, såväl som tidigare politiska beslut om utsläppsnivåer och fiskekvoter, som orsakar miljöeffekter och hotade fiskbestånd. 10.2 Åtgärder för ett uthålligt fiske Biologisk rådgivning och fiskekvoter Fastställandet och fördelningen av fiskekvoter i får inte reduceras till en allmän huggsexa. Fiskekvoterna måste utgå från biologiska förutsättningar och långsiktiga förvaltningsplaner baserade på vetenskapliga rön. En högre kvalitet på den biologiska rådgivningen är dock avgörande för att kunna öka långsiktigheten i fiskeripolitiken. Alla intressenter måste kunna acceptera och respektera den biologiska rådgivningen. Det är också viktigt att ta till vara de gedigna och ytterst värdefulla kunskaper och erfarenheter som de praktiskt utövande yrkesfiskarna får från sin verksamhet till havs. Dessa kunskaper måste i större utsträckning tas till vara genom ett ökat samarbete mellan fiskare och havsmiljöforskare. För att säkra ett fortsatt bestånd av torsk i är det viktigt att alla individer fått leka minst en gång innan de fångas. Torsken i leker när den är men minimimåttet är . Det är därför angeläget att höja minimimåttet för den torsk som får fångas till , i syfte att garantera reproduktionen. För att säkra reproduktionen av hotade fiskarter krävs fiskestopp under vissa perioder, så att fisken hinner återhämta sig och växa. Längden på de s.k. sommarstoppen skall baseras på biologiska fakta. Vid nästan allt fiske uppkommer någon form av bifångst och undermålig fångst. Detta är ett enormt slöseri med havets resurser. Genom att utveckla och förbättra fiskeredskapen kan man styra mängden oönskad fångst. Ökade medel bör avsättas för att i nära samarbete med näringen utveckla skonsammare och mer selekterande redskap. Främja det småskaliga fisket utgår inga svenska stöd till nya fartyg eller modernisering av befintliga fartyg. Det är en helt nödvändig inriktning eftersom fiskeflottans kapacitet redan är för hög. Det offentliga stödet bör istället inriktas på stöd och åtgärder som främjar det småskaliga fisket samt branschgemensamma åtgärder som utbildning, redskapsutveckling och marknadsföring. I den nya fiskereformen som presenterats av finns inga tydliga tidtabeller eller åtgärdsplaner för att minska fiskekapaciteten. har EU ett mål att minska fiskeflottans kapacitet med . De genomförda nedskärningarna har dock enbart utgått från fiskeflottans tonnage. som tonnaget minskat har fartygens fångstkapacitet ökat genom effektivare fångstmetoder och utrustning, vilket bland annat stimulerats av subventionerna till nya högeffektiva fiskebåtar. Det är inte rimligt att EU har mål och medel som går i helt motsatt riktning. Därför är det viktigt att dels upphöra med subventionerna till nya högeffektiva fiskebåtar, dels komplettera förslag till fiskereform med tydliga tidtabeller eller aktionsplaner för att minska fiskeflottans kapacitet. För att uppsatta mål om att minska fiskeflottans kapacitet verkligen ska fullföljas av respektive land, krävs också att det finns ett fungerande sanktionssystem. Vad som ovan anförts om åtgärder för att säkerställa fiskbestånden i bör ges regeringen till känna. 11 Transporter och hamnar Transporterna på har ökat kraftigt under det senaste årtiondet, på grund av bland annat den ökande handeln i och . väntas den totala fartygstrafiken öka och tankertrafiken fördubblas. Det betyder att de 2 000 fartyg som flyter fram över , kommer att få det trängre och transporternas miljöpåverkan kommer att öka . Transporterna medför effekter på av flera anledningar. Oljehaltigt avfall, olycksrisk, luftföroreningar av bränslet, införsel av främmande växt- och djurarter i barlastvattnet är några exempel. För ytterligare argumentation och yrkanden om en miljöanpassad sjöfart hänvisas till motion om Framtidens transportsystem. registrerar den svenska ca 400 illegala oljeutsläpp, utsläpp som är medvetna och sker vid fartygens normala drift, exempelvis vid rengöring av tankar. Även måttliga oljemängder kan under olyckliga omständigheter vålla omfattande skador på badstränder och sjöfågelbestånd. Dessa utsläpp sker trots att det finns ett väl utvecklat system av internationella regler som förbjuder utsläpp av detta slag och trots att kapaciteten att ta hand om förorenat vatten i svenska hamnar ständigt ökar. Det är uppenbart att risken att åka fast är för liten. Vid sidan av dessa medvetna oljeutsläpp, utgör de olycksriskerna för de omfattande oljetransporterna på ett ständigt miljöhot. För yrkanden om en miljöanpassad sjöfart hänvisas till motion om Framtidens transportsystem. Det är inte bara transportfartyg och färjor som påverkar miljön i . Även det rörliga friluftslivet medför negativa miljöeffekter i form av bland annat avgasutsläpp från båtmotorer, utsläpp av närsalter vid tömning av septitankar, spridning av kemikalier från t.ex. båtbottenfärger och spridning av avfall i skärgården. Man förvånas ofta över att de som njuter kanske allra mest av inte tar ansvar för att också värna dess miljö. Det är tydligt att regler för att minska också friluftslivets miljöpåverkan behövs och inser att reglerna i vissa fall kan komma att behöva skärpas ytterligare. När det gäller utsläpp av miljögifter lider mycket av gamla synder.