ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub317 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . De kommunala musikskolorna i är unika. De finns knappast någon annanstans i världen. De ger möjlighet för unga att inleda och utveckla ett intresse och en förmåga som följer dem genom livet. En förmåga som skänker glädje för den enskilde och är ett avsevärt bidrag till kulturen i . Många är de som genom fått sina första erfarenheter av musiken och som sedan gått vidare till att bli engagerade och professionella musiker. Tyvärr har många kommuner inte prioriterat , varför elevantalet begränsas. En del kommuner har talangprov inför en eventuell antagning till , för att rensa bort de som vill, men som inte anses ha förmågan. Sådana styggelser bör naturligtvis rensas bort ur en musikskola. Det bör finnas möjlighet för alla elever som har ett intresse av musik och instrument att få tillfälle att utveckla den förmågan i en musikskola. Den rätten bör skrivas in i läroplan. Vad som i motionen anförs om den kommunala bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02Ub319 · 2003-10-07 00:00:00 — Jämställdhet vid landets högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studenter vid högskolor skall jämställas med arbetstagare i de delar av arbetsrätten som rör integritet och arbetsskydd liksom hela jämställdhetslagen. Med jämna mellanrum kommer rapporter om bristande jämställdhet på landets högskolor. Det kan handla om sexuella trakasserier, könsmobbning, karriärhinder och annan diskriminering. Sådana arbetsförhållanden drabbar den enskilde hårt, men förstör också för högskolorna genom obalans i rekrytering av studenter och kompetenta lärare. Det strider också mot grundläggande principer i svensk lagstiftning. Ökad mångfald höjer däremot kvaliteten på utbildningen. Enskilda studenter och lärare försöker i olika sammanhang att rätta till missförhållanden där sådana finns. Det är inte lätt att som enskild ta sig an strukturella problem. De regler inom arbetsrätten som rör integritet och arbetsskydd liksom hela jämställdhetslagen bör jämställa studenter vid högskolor med arbetstagare.
mot · GR02Ub320 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell samling mot mobbning och våld. Mobbning är en kränkande handling. Enligt kan det handla om misshandel, skadegörelse, olaga hot och tvång. Det har under vissa tider funnits en tendens att acceptera mobbning som något som måste finnas i barnens vardag. Jag menar att detta är fel. Mobbning måste ses för vad det är, en oacceptabel handling, ett brott. Ofta vill man benämna mobbning i skolvärlden som barns lek och bus och därför tar man inte så allvarligt på problemet. Mobbning är det när en eller flera personer utsätter någon för negativa handlingar upprepade gånger och . Så definierar forskaren begreppet mobbning. Ingen har rätt att bagatellisera ett barns upplevelser. Därför får ingen form av mobbning förekomma. Även barn måste få känna att de lever i ett rättssamhälle. Målet kan därför inte bara vara att minska mobbningen, utan måste vara att inte något barn eller någon ung människa ska utsättas för mobbning. Nollvisionen måste vara målet. Enligt min mening är kampen mot mobbning och våld hela nationens angelägenhet. Vi får inte ge vika för våldet. Därför behövs en nationell samling mot alla former av mobbning och våld.
mot · GR02Ub323 · 2003-10-07 00:00:00 — Skärpt skadeståndsansvar för kommuner vid skador orsakade av mobbning tillkännager till regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny bestämmelse införs om strikt ansvar för kommunen vid mobbningsskada, så att barn har möjlighet att få ekonomisk upprättelse när kommunen inte lyckats stoppa mobbning. Mobbning har blivit ett stort problem i svensk skola. Omkring 100 000 elever utsätts för mobbning . En genomgång av de anmälningar om kränkande behandling som kommit till visar också, förutom att anmälningarna blir fler , att det finns en tendens till att kränkningarna har blivit grövre. kan landets kommuner avstå från att vidta åtgärder som leder till att mobbning upphör. kan granska och rikta skarp kritik, men kritiken är tandlös eftersom den inte är förenad med några sanktionsmöjligheter. Ska kommuner ta mobbningsproblemen på tillräckligt allvar krävs det att kommuner som missköter sitt uppdrag också kan drabbas av sanktioner. I ett uppmärksammat fall om mobbning yrkade skadestånd av kommun för den skada hon lidit genom mobbning i skolan. vann mot kommunen i tingsrätten, men kommunen överklagade och fallet prövades i . konstaterade att visserligen blev mobbad men sammanfattade i en slutlig bedömning ... att skolan gjort vad som rimligen kunnat begäras av den. Efter Högsta domstolens dom i Johanna-fallet står det klart att det är svårt att få skadestånd och den upprättelse det innebär. Domen visar att nuvarande bestämmelser inte är tillfredsställande. Det är alltså tillräckligt att skolan försöker stävja mobbning trots att åtgärderna inte är framgångsrika och mobbning fortsätter. Detta är anmärkningsvärt inte minst med hänsyn till att är obligatorisk och barnen är tvingade att närvara. Lagstiftningen bör därför skärpas så att barn som mobbats får större möjligheter att få skadestånd. En mer positiv behandling fick av kommun , där förlikning skedde mellan kommunen och och skadestånd utbetalades före ärendet kommit upp i . Detta visar på att bedömningen är olika i olika delar av landet och är mycket beroende av kommunens goda vilja. Det bör införas en ny bestämmelse om strikt ansvar för kommunen vid mobbningsskada, det vill säga att kommunen bör bli ersättningsskyldig även i de fall det kan konstateras att skolan vidtagit vissa åtgärder. Kommunen bör bli skadeståndsskyldig i varje enskilt fall där kommunens åtgärder inte varit framgångsrika. En skärpning av skadeståndsansvaret för mobbningsskador kan medföra att framtida fall av mobbning förhindras. Ett mer långtgående ansvar för kommunen vid mobbningsskador borde kunna innebära en ökad fokusering på problemet och ökade medel till förebyggande arbete.
mot · GR02Ub324 · 2003-10-07 00:00:00 — Individinriktad krishantering i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av utbildningen av vårdpersonal i syfte att höja medvetenheten om individinriktad krishantering i vården. och övriga är på väg in i en demografisk omställning med en allt mer åldrande befolkning. Det innebär att allt fler, , kommer att uppleva vårdkontakter med olika sorters besked om sin sjukdomsbild. De som hamnar i en situation där besked ges om en kronisk sjukdom kommer att känna stor vanmakt. Beskedet drabbar, med ett slag, den enskilde såväl fysiskt som psykiskt och känslan är att hela världen rasar samman. Vården har , i sin pressade situation, små möjligheter att ge ett särskilt stöd till de personer som hamnar i den här situationen. I samband med stora olyckor skapas kristeam som på ett effektivt sätt hjälper drabbade personer att bearbeta sin chock. När chocken drabbar en enskild individ finns inte samma skyddsnät. Insikten om att efter chocken kommer en reaktionsfas som övergår i en bearbetningsfas och till slut avklingar i en nyorienteringsfas, finns inte hos den drabbade. Om individen lämnas själv att bearbeta sin chock blir ofta följden att det sociala nätverket brakar samman. Man slutar arbeta, mister orken och tappar vänner som man vanligtvis är deprimerad. I vissa fall ser många det som enda lösningen att ta sitt liv. Svensk sjukvård är bra på att lappa och laga men sämre på att se människan i ett helhetsperspektiv. En översyn av vårdutbildningarna med inriktning att läkare och nyckelpersoner i dennes omgivning ges en adekvat utbildning att hantera människor i personlig kris är därför nödvändig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub327 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning angående miljökunskap i högskoleutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samordning av utbildningar med miljökunskap. Det finns ett stort behov av en bred kompetens inom miljöområdet . Samhället kommer framgent att ytterligare öka efterfrågan av personer som förutom traditionella yrkeskunskaper inom t ex teknik och ekonomi också har gedigna baskunskaper i ekologi och biologi. Människor som har kunskap inom gränsområdet mellan biologi, ekologi, ekonomi och teknik behövs i arbetet att anpassa byggnation, energiproduktion, varuproduktion, livsmedelsproduktion, dricksvattenhantering, återvinning, sophantering, avloppsrening osv. till moderna krav på långsiktig hållbarhet. Dessa vidgade yrkeskunskaper behövs för att miljövänligare alternativ skall kunna ersätta otidsenliga lösningar. Utbildningar med miljökunskap som bas har redan införts i mindre skala och då ofta i speciella syften, t.ex. utbildning av miljöskyddsinspektörer och omvärldsanalytiker. Det framtida behovet av miljökunnig personal inom samhällets olika sektorer är stort. Flera lärosäten har på eget initiativ startat miljörelaterade utbildningar. Frågan har uppmärksammats av studenterna själva, och det finns en organisation som driver införande av miljökunskap i all undervisning. Denna organisation, Svenska Ekodemiker, har representation vid landets samtliga universitet och högskolor. Vi föreslår att en utredning tillsätts för att utvärdera existerande utbildningar på området samt med ledning av denna utvärdering utarbeta ett förslag till en samordning av utbildningarna till ändamålsenliga enheter, varvid speciellt miljökunskapernas integration med andra ämnesstudier och utbildningar skall uppmärksammas. Miljökunskap skall inte bara vara en specialitet utan bör ingå som ett viktigt led i alla utbildningar.
mot · GR02Ub329 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att avskaffa kårobligatoriet fr.o.m. . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samarbete med studentsammanslutningarna för att ta fram förslag till hur den studiesociala verksamheten och studentinflytandet skall se ut vid ett avskaffande av kårobligatoriet. Enligt högskolelagen får regeringen meddela föreskrifter om skyldighet för studenterna vid högskolorna att tillhöra vissa studentsammanslutningar. beslutade att kårobligatoriet skulle behållas.Vi har en grundlagsfäst föreningsfrihet i och den viktiga principen bör gälla utan undantag. Det finns inga starka skäl för att göra ett undantag vad gäller studentsammanslutningar. Studentkårerna bedriver en viktig studiesocial verksamhet. De har också en viktigt roll att fylla för att säkra studentinflytande i högskolans organ. Det är emellertid svårt att se att dessa frågor inte skulle kunna lösas på ett tillfredsställande sätt utan ett obligatorium. Det är dock viktigt att man vid ett avskaffande av kårobligatoriet inte genomför förändringen alltför fort. Det bör finnas tillräcklig tid för att i samarbete med studentkårer se över hur den studiesociala verksamheten skall fungera och garantera ett fortsatt studentinflytande. De som förespråkar ett fortsatt obligatorium säger ofta att de praktiska fördelarna med att behålla det överväger det principiella om föreningsfriheten. Det är en olycklig argumentation då det säkerligen finns flera områden där det i så fall vore mer praktiskt att ej försvara föreningsfriheten eller andra grundläggande demokratiska principer. Men det är oerhört viktigt att vi inte ger vika för dessa effektivitetsargument utan försvarar demokratins grundpelare. Det kan också vara så att om man aldrig ställs inför faktum att avveckla obligatoriet så utvecklas kanske inte heller kreativa nya former för inflytande och studentrepresentation. Det måste gå att säkra inflytandet även med ett frivilligt deltagande i studentkåren. Utan ett kårobligatorium måste kanske också universiteten och högskolorna själva förbättra sitt eget arbete med de sociala brister som kan finnas inom verksamheten på ett annat sätt . Det är viktigt att studentkårerna själva är med och tar fram förslag på hur en verksamhet utan kårobligatorium skulle kunna se ut. Kårobligatoriet bör avskaffas . Regeringen bör få i uppdrag att tillsammans med studentkårer ta fram konkreta förslag till hur studenternas representation i högskolans organ och den studiesociala verksamheten som studentsammanslutningarna driver skall kunna garanteras och fortsätta på ett bra sätt vid en övergång till frivillig anslutning.
mot · GR02Ub330 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma frågan om en reglering av öppna förskolor i lagstiftningen när den nya skollagen skall skrivas. Öppna förskolan omfattas inte av förskolans läroplan. Kommunerna har heller inga skyldigheter att tillhandahålla en sådan verksamhet. Öppna förskolan fyller en viktig funktion för barns och föräldrars välbefinnande. Dels är det ett bra sätt för barn att tidigt utveckla empati, solidaritet och respekt tillsammans med andra barn, dels är det ett bra sätt för föräldrar som är hemma att komma ut och träffa andra vuxna och få stöd och hjälp när de känner sig osäkra i sin föräldraroll. är Statens skolverks Allmänna råd det enda som kan sägas reglera den öppna förskolans verksamhet och dessa rekommendationer anknyter till skollagens bestämmelser och till förskolans läroplan. Dessa råd är viktiga ur förskolepedagogisk synvinkel och borde vara vägledande för den lagstiftning som jag efterfrågar. Ej lagbunden verksamhet blir ofta mest drabbad när kommunerna gör besparingar och har antalet öppna förskolor minskat. I många kommuner saknas de helt. Det är viktigt att rätten till öppen förskola för alla garanteras och för att tillgodose detta borde frågan om att reglera den öppna förskolan i lagstiftningen uppmärksammas när den nya skollagen skall skrivas.
mot · GR02Ub331 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag på hur resultaten från sömnforskningen skall tas till vara i organiseringen av skolverksamheten. Trots att elevinflytandet generellt har ökat i skolan så återstår mycket att göra. Till exempel ges det litet, om ens något, utrymme för eleverna att själva styra vilken tid de vill börja dagen. Det finns forskning som visar att skoltiderna är dåligt anpassade till ungdomars biologiska klocka och att ungdomar behöver sova ut om morgnarna. Till exempel menar sömnforskaren att tonåringar skulle prestera bättre om de började skolan . Att ungdomar är kvällspigga och morgontrötta samt har större sömnbehov än vuxna kan anses belagt. I en studie gjord vid har man också funnit att långsovare som sover i snitt på vardagar och hade sämre resultat i skolan. Flickorna var överrepresenterade i den här gruppen och hypotesen är att det finns ett samband med puberteten. Enligt professor ökar sömnbehovet när man går in i puberteten och sömnighetsgraden stiger markant på grund av hormonomställning. Det innebär, enligt , att tonåringar har ett stort sömnunderskott. Skolan finns ju till för barnen. Verksamheten måste därför planeras utifrån eleverna och deras behov. Det betyder att den kunskap som finns inom sömnforskningen måste tas tillvara. Ett sätt att göra skolan mer barnvänlig, öka elevinflytandet och erbjuda bättre förutsättningar för ett bra studieresultatet kan vara att införa någon form av flexibel start på skoldagen. Jag menar att bör ge regeringen i uppdrag att närmare utreda hur resultaten från sömnforskningen bättre tas tillvara i organiseringen av skolverksamheten.
mot · GR02Ub332 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga markeringar för funktionshindrade elevers rättigheter i en skola för alla. lägesrapportering Brister i fråga om likvärdiga möjligheter för elever med särskilda behov beskriver en rad problem, som den svenska skolan måste komma tillrätta med. kommunenkät visar dessutom att nära hälften av landets grundskolor inte är fysiskt tillgängliga för rörelsehindrade. Vardagsberättelser från föräldrar och barn beskriver också hur barn med funktionshinder utestängs från lektioner. Olika bedömningar och beslut utestänger barnen från vissa lektioner och aktiviteter. Barnen går miste om många tillfällen som skapar samhörighet och tillhörighet i skolan, t.ex. idrott och skolresor. Det är naturligtvis diskriminerande, kränkande och demoraliserande. Redan i skolan lär sig barnen att det är möjligt att utestänga och särskilja vissa barn från rättigheter och möjligheter, som andra barn har. Den svenska handikappolitikens mål är att människor med funktionshinder ska ges samma förutsättningar som andra. Integrering och normalisering innebär att människor med funktionshinder ska ha full delaktighet och jämlikhet i samhället. I den svenska lagstiftningen finns både särskilda lagar på handikappområdet och många bestämmelser om tillgänglighet, stöd och service. Handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare syftar till att göra tillgängligare. Enligt är en huvudprincip att utbildning för elever med funktionshinder ska vara integrerad med den ordinarie utbildningen. Ett handikapp som kan uppstå till följd av ett eller flera funktionshinder ska minimeras genom åtgärder i den omgivande miljön. Det finns alltså goda intentioner och målformuleringar men uppfyllelsen och förverkligandet kräver en starkare markering på flera nivåer. De satsningar som görs via utökade statsbidrag är avgörande för att höja kvaliteten och anställa fler lärare med specialkompetens. Den nya lärarutbildningen ger också lärarna en starkare pedagogisk grund och en bättre forskningsbas. Men lika avgörande för att förverkliga en skola för alla är att elever med funktionshinder skyddas från alla former av diskriminering och utestängande.
mot · GR02Ub333 · 2003-10-07 00:00:00 — Civil meritering av värnplikten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en civil meritering av värnplikten. Minskade kullar av värnpliktiga gör att civilt meritvärde blir allt viktigare som motivation för de av varje årskull som genomför militärtjänstgöringen. Högskolepoäng skulle kunna ges bland annat inom ledarskap, pedagogik och sjukvård. Civila körkort, navigationsbevis, väktarutbildning, ammunitionsröjarutbildning och framför allt möjligheten att t ex förbättra gymnasiebetygen skulle kunna vara motivationshöjande faktorer. De ungdomar som väljer att inte göra värnplikt har alla möjligheter till studier i ovanstående eller att hinna avancera inom yrket och tillgodogöra sig löneökningar. De möjligheterna får de värnpliktiga ungdomarna vänta med till efter värnplikten. Försvarsmakten borde fördjupa sitt samarbete med utbildningsväsendet och med näringslivet i syfte att förbättra det civila meritvärdet för våra värnpliktiga. Värnpliktiga ska ges möjlighet att vid sidan av sin tjänst studera vid komvuxutbildning på förbandsorten. är det svårt eftersom interkommunal ersättning ska utgå vid studier på annan ort och det är hemkommunen som sätter eventuella betyg.
mot · GR02Ub334 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att sprida demokratiska värderingar och lyfta fram arbetsmiljöfrågor i förskola och grundskola. Undersökningar från visar att elevernas arbetsmiljö har klara brister och att många elever känner obehag för att vara i skolan. Alltför många elever känner sig illa behandlade, inte bara av andra elever utan även av lärare. Undersökningen visar också att elever från socioekonomiskt missgynnade hem och elever med utländsk bakgrund drar det kortaste strået i skolan. Detta gäller inte enbart möjligheten att uppfylla kunskapsmålen utan dessa barn har också en sämre upplevelse av arbetsmiljön i skolan. Statistiken talar sitt tydliga språk: av eleverna med utländsk bakgrund uppger att de har utsatts för verbala kränkningar på grund av sitt ursprung och upplever att kränkningarna kommer från skolans personal. Ur samma grupp anger av eleverna att deras ursprung är den direkta orsaken till att de blir sämre behandlade. Det är också känt att många unga tjejer blir utsatta för kränkande könsord och trakasserier, ofta från jämnåriga elever. Det är viktigt att vi i förskolan, och gymnasiet motverkar detta och arbetar med demokrati, inflytande och ett värdigt bemötande både bland elever och lärare. Jämställdhetsperspektivet ska också genomsyra hela skolan och där har skolledningen ett viktigt ansvar. Det finns mycket att göra för att förbättra förhållanden i skolmiljön så att alla elever ska känna trygghet och gå säkra från kränkningar och orättvis behandling.
mot · GR02Ub336 · 2003-10-07 00:00:00 — Privatekonomi som kunskapsområde i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på gymnasienivå rusta unga människor med utbildning i privatekonomi. Allt fler människor drar på sig betalningsanmärkningar, många av dessa är unga. Klimatet har hårdnat i samhället på många sätt . Ett exempel på detta är att obetalda räkningar mycket snabbt leder till betalningsanmärkningar och att detta gäller även förhållandevis små belopp. Ett annat exempel på det hårdnande klimatet är att den som söker bostad måste ha ett fullkomligt fläckfritt ekonomiskt förflutet. Självfallet ska var och en sköta sin ekonomi, betala räkningar och inte skaffa sig orimligt höga kostnader. Men det är inte enbart individen som har ett ansvar i det här sammanhanget. nås människor i av en intensiv marknadsföring om att köpa diverse olika produkter. Kapitalvaror av olika slag marknadsförs ofta med erbjudanden om avbetalning och/eller att betala varan . Till exempel mobiltelefoner säljs med åtföljande abonnemang med bindningstider som knyter upp kunden, villkoren är dessutom ofta svårgenomträngliga. Bland de mest förföriska marknadsföringsknepen är erbjudanden av typen: Du får telefonen och i handen! Det går fort att skaffa sig betalningsanmärkningar men tar att bli av med dem. Därför är det viktigt att skapa förutsättningar för en sund privatekonomi genom att rusta framför allt unga människor mot den intensiva marknadsföringen och minska deras risk att begå misstag som leder till betalningsanmärkningar. Ett sätt är att ge ungdomar på gymnasiet möjlighet att få undervisning i privatekonomi och att kritiskt granska marknadsföring. I den utbildningen bör ingå att lära sig att göra hushållsbudget, att jämföra priser, hur kreditvillkor kan se ut, att granska marknadsföring och hur betalningsanmärkningar uppstår och vad detta får för konsekvenser. Ett utbildningsinslag enligt ovan bör ges samtliga elever på gymnasienivå helst innan de fyller och kan börja sluta egna avtal. Detta bör kunna integreras i dagens ämnen, gärna med undervisning där olika ämnen samarbetar om utbildningen.