ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en ökning av ämnet idrott på schemat i skolan. En larmrapport kom att ungdomen i stället för att idrotta och röra på sig hamnat framför dataskärmen! Naturligtvis gäller detta inte alla ungdomar. Det finns dock utredningar som visar att svenska skolelever idrottar och rör på sig allt mindre. Detta är allvarligt och något som måste tas på allvar. Och även om regeringen främst efter att ett antal kändisar satt press på regeringen via kvällstidningarna nu sagt att det är viktigt att ungdomen rör på sig mera så har inga nya resurser satts in. Det finns många skolelever främst killar som fångas upp av idrottsföreningarna, men många idrottar alltså inte. Detta enligt och kommer rapporter om att av alla tioåringar lider av övervikt. Jag anser att idrotten måste få en större plats i skolan än vad som ges och den undervisningen skall vara obligatorisk. Skolan bör också söka ökat samarbete med ortens och bygdens idrottsföreningar för att tillsammans ha olika aktiviteter.
mot · GR02Ub202 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om striktare regler vid skolk. Det skall alltid vara så att föräldrarna kopplas in och får en rapport om deras barn skolkar. Den typen av frånvaro måste rapporteras till föräldrarna. Varje skola bör ha en utarbetad plan och klara regler för hur denna rapportering skall gå till.
mot · GR02Ub203 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidpunkten för skolstart. När är ett barn moget att börja skolan? Svaret är, enligt alla experter, inte alls beroende på ålder utan det hela handlar om när barnet är moget för skolstart. Den svenska skolan har alltför gammalmodiga regler på detta område. Enligt min mening skall skolstarten för ett barn vara individuellt anpassad och styras av kunskaps- och mognadsgrad.
mot · GR02Ub205 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av friskolor. Den socialdemokratiska regeringen menar att respektive kommun skall utvärdera de friskolor som finns i kommunen. Detta är förstås en felaktig tanke. Friskolorna utgör ju ett alternativ till de kommunala skolorna och kan alltså sägas vara en sorts konkurrent/ett alternativ. Friskolorna ligger inte ansvarsmässigt under de kommunala skolornas ansvarsområde. Det är tillräckligt att kommunerna försöker dumpa ersättningen till friskolorna.
mot · GR02Ub206 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Rättigheten att få organisera sig är en självklarhet. Men rättigheten att slippa vara medlem i en organisation är lika självklar. Denna grundläggande rättighet är normalt helt okontroversiell i demokratiska länder. Tyvärr är dock studenter undantagna från rättigheten att slippa tvångsorganisering. Bestämmelsen om att alla studenter skall vara med i en studentkår är helt oförenlig med allmänna demokratiska principer. Detta tvångsmedlemskap förkastades i motioner av riksdagsledamot 1994. Däremot tycks minister anse att det är rätt att tvångsansluta landets studenter till studentkårerna. Med hänvisning till den grundläggande mänskliga rättigheten att slippa tvångsmedlemskap i förening eller annan sammanslutning föreslår jag att kårobligatoriet avskaffas.
mot · GR02Ub207 · 2003-10-07 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Lunds universitets historiska museum. finns flera museer. Ett av dessa är . Detta museum har en särställning med i princip samma uppdrag för som har för resten av landet. Antalet fynd är mycket stora och samlingarna tillhör de näst största i landet. Dessa samlingar skall bevaras och förvaras, visas upp för allmänheten, men också användas för forskning och undervisning. Med tanke på hur mycket arkeologiska fynd man gör i de skånska jordarna lär samlingarna öka . , då våra universitet har pressad ekonomi, och måste göra prioriteringar av sina verksamheter, är av naturliga skäl inte museiverksamheten högt prioriterad. Universitet tvingas naturligtvis att prioritera grundutbildning och forskning. måste frågan om ges en långsiktig lösning, där man fortfarande kan klara av insamling, systematisering och utställningsverksamhet av skånska fynd i . Det är t.ex. inte acceptabelt att skånska historiska fynd skeppas till och . En sådan lösning innebär bara en omfördelning av kostnader, och riskerar dessutom att leda till en högre totalkostnad än vid bibehållen verksamhet. Naturligtvis måste även samlingarna kunna användas för forskning och i undervisning. Verksamheten vid Lunds universitets historiska museum är att betrakta som riksintresse, och därför måste tillsammans med ta ett övergripande ansvar. Detta borde lämpligast ske genom att ge status som filial under och ett erkännande som ett statligt museum.
mot · GR02Ub208 · 2003-10-07 00:00:00 — Schemalagda idrottstimmar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i och på gymnasiet. Barn behöver röra på sig. Fysisk aktivitet minskar risken för ohälsa. Den är även viktig för den intellektuella utvecklingen hos barn. Dessutom bidrar motion till att barn orkar med sitt skolarbete på ett bättre sätt. Många forskare hävdar att skolelever på alla nivåer behöver fysisk aktivitet minst . Barn har en helt annan livsstil . Den ökande trafiken och koncentration av befolkning till tätorterna har gjort att alltfler barn åker kollektivt till och från skolan. Fritiden ägnas i stor utsträckning åt att sitta framför TV-apparater och datorer. Den fysiska aktiviteten tillsammans med familjen inskränker sig till enbart promenaden till och från bilen. Eftersom det spontana idrottandet har minskat kraftigt tenderar de ungdomar som står helt utanför idrottsrörelsen i allt högre grad att vara passiva. Det har också resulterat i att 15-åringar har blivit tre till tyngre det . Vi vet att regelbundna motionsvanor lättare grundläggs . Barn och ungdomar som fått en positiv upplevelse av fysisk aktivitet och idrott har en betydligt större benägenhet än andra att vara fysiskt aktiva även när de blir äldre. Forskning om vuxnas motionsvanor visar tydligt behovet av att skapa intresse för fysisk aktivitet. Mer tid för idrottsämnet i skolan skulle kunna bidra till detta. Tanken bakom den gällande läroplanen är att det står eleverna fritt att välja mer idrott än den obligatoriska. studie visar dock att de som bäst behöver skolidrotten väljer bort den. De av eleverna som väljer extra idrott är de som redan är aktiva i idrottsföreningar. Skolan är genom sitt obligatorium oftast den enda möjligheten att aktivera dessa elever som står utanför idrotten.
mot · GR02Ub209 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av antalet utbildningsplatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av forskningsresurser i . Det är ovedersägligt att är underförsörjt med avseende på högre utbildning och forskning. För det första är söktrycket till högre utbildning störst i landet. För det andra är antalet utbildningsplatser lägst i landet, relaterat till t.ex. folkmängd. För det tredje pekar en rad indikatorer på stora brister nu och framgent på arbetskraft med högre utbildning. Det s.k. utbildningsindexet som visar utbildningsnivåerna i landet visar på att har alarmerande låg utbildningsnivå. En tillväxt är inte bara en regional utan även nationell och europeisk angelägenhet. med som huvudort är och kan alltmer bli en motor för hela , men då fordras kraftfulla åtgärder/satsningar inom den högre utbildningen. Det förefaller klart att det råder en betydande brist på utbildad arbetskraft inom teknik och naturvetenskap, nu och framgent, som hämmar industriell utveckling. Det verkar finnas en lika alarmerande och allt accelererande brist på högskoleutbildad arbetskraft inom vård och skola. Utbyggnad av universitet och högskolor i Av inledningen framgår att en utbyggnad med bibehållen kvalitet förutsätter en utbyggnad av såväl utbildning som forskning. Fortsätter utbyggnaden av utbildningssektorn i med som varit fallet en samtidig nedskärning av resurser till forskning/fakultetsanslag kommer mycket snart betydande kvalitetsförsämringar att skönjas. Nyföretagsamhet utgår oftast från ny, genom forskning genererad kunskap. Ny kunskap förändrar även andra samhällsaktiviteter. De små och medelstora högskolorna lider just av denna brist på balans med en betydande undervisningsbörda och minimala forskningsresurser. Om man beaktar att har tillgång till Östersjömiljarden har fortfarande lägst forskningsanslag per helårsstudieplats av alla universitet och högskolor i . ligger dessvärre inte långt efter. Inom det västsvenska universitetssamarbetet försöker man lösa bristen genom att i samverkan erbjuda goda forskningsmiljöer. Men det räcker inte. Resurserna till forskningen behöver också förstärkas. och behöver ett tillskott på mellan 6.000 och 10.000 utbildningsplatser över en tre- till femårsperiod. Självklara områden för utbildningssatsningar är IT, biologi (biomedicin, bioteknik etc.), teknik och naturvetenskap i bred bemärkelse, vård och skola. Andra områden som lätt glöms bort är behov från musikbranschen, medier, hotell, turism. Det är viktigt att komma ihåg att en utbyggnad av t.ex. ingenjörsutbildningar och lärarutbildningar också kräver tillgång till humaniora och samhällsvetenskap. Det är också av vital betydelse att inse att en utbyggnad av den högre utbildningen nu kräver en förstärkning av de fasta forskningsresurserna i än högre grad för en bibehållen eller förstärkt kvalitet. En utebliven satsning sänker inte bara undervisningens kvalitet utan kommer dessutom att äventyra högskolornas självständighet.
mot · GR02Ub210 · 2003-10-07 00:00:00 — Svenskundervisning för synskadade invandrare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskundervisning för synskadade invandrare. Synskadade invandrare har generellt en lägre utbildning än svenskfödda synskadade som i sin tur har lägre utbildning än genomsnittet av svenskar. Goda kunskaper i svenska språket är inte bara en förutsättning för kontakt och förståelse utan också själva grunden för ett bra liv i . Sfi-undervisningen (svenska för invandrare) är således den allra viktigaste nyckeln till invandrarnas kommande livssituation i det nya landet. Otillräckliga svenskkunskaper påverkar i negativ mening möjligheten att tillgodogöra sig rehabilitering och därefter få ett arbete. Det är sfi-undervisningens skyldighet och ansvar att tillse att varje elev som lämnar utbildningen skall ha grundläggande kunskap i svenska språket. kan synskadade elever bli befriade från svenskundervisning mot uppvisande av läkarintyg på att de är synskadade. Genom att befria synskadade från svenskundervisningen skär man av den livlina språket innebär mot det svenska samhället. Det är nästan omöjligt för synskadade invandrare att följa undervisningen tillsammans med seende, eftersom undervisningsmetoden bygger på att visa bilder för att åskådliggöra språket. I stället måste det anordnas särskilda sfi-grupper med enbart synskadade invandrare. Denna sfi-undervisning måste även innefatta punktskriftsundervisning för de elever som inte redan kan läsa punktskrift.
mot · GR02Ub213 · 2003-10-07 00:00:00 — Treterminssystem i högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om treterminssystem. har mer än 330 000 högskolestudenter. För många av dem innebär sommaruppehållet ekonomiska problem. står många av högskolans lokaler tomma. Ett mera flexibelt system som innebär tre terminer och helårsförsörjning innebär bättre lokalutnyttjande och en större möjlighet till individuell studietakt. Utbildningstidens längd förkortas och den studiesociala situationen för studenterna förbättras så att de slipper att extraarbeta för att finansiera studierna. På så sätt kan mera tid ägnas åt studierna och genomströmningen på våra högskolor ökar. En förbättring av nuvarande utbildningssystem känns angelägen och därför bör en parlamentarisk utredning undersöka förutsättningarna för att införa ett treterminerssystem för studenter och högskola.
mot · GR02Ub214 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om universitetsutbildning i entreprenörskap. Den svenska välfärden är beroende av att det startas och drivs företag. Det borde kunna startas mera nya företag på olika nivåer och det är oroväckande att av landets 50 största företag har inget startats . finns med bland de länder som har en väl utvecklad utbildning och forskning samt tillgång till olika patent. Därför är det rimligt att universitet och högskolor parallellt med sina huvuduppgifter att utbilda och forska också anordnar utbildningar i entreprenörsskap. Det måste finnas en naturlig koppling mellan grundforskning, tillämpad forskning, patent och startande av företag. Svensk forskning är i topp på många områden och här finns många idéer som kan omsättas i nyföretagande och komplettera den verksamhet som redan nu bedrivs i befintliga företag.
mot · GR02Ub215 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta införa ett system som jämställer värnpliktstjänstgöring med studier vid antagning till högre studier. Den allmänna värnplikten, som var i stort sett obligatorisk, har ersatts av ett system där allt färre gör sin militärtjänst. Fullgjord militärtjänst ansågs i samhällets och arbetsgivarnas ögon som ett bevis på att man var fullt frisk och hade fullgjort sina skyldigheter. Kort sagt, det var en merit. Dagens system, med allt färre ungdomar som på detta sätt avbryter studier eller yrkesbana för att tjäna inom försvaret, skapar stor orättvisa. Metoder att jämställa värnpliktstjänstgöring med annan utbildning för att skapa ett mervärde, att återställa meriten, måste tillskapas. Frågan har länge stått på dagordningen, men är det att gå från ord till handling.
mot · GR02Ub216 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nationellt för ambulanssjukvård. beslutar att ett nationellt för ambulanssjukvård bör förläggas till i enlighet med vad som anförs i motionen. startade ett inom ambulanssjukvård/prehospital akutsjukvård, benämnt PreHospen. Det är en samverkan mellan , och . Kunskapscentrumets uppgifter är att bedriva utbildning, forskning och kunskapsspridning som kommer regionens vårdverksamheter, personal och patienter till godo. I detta centrum finns en samlad kompetens inom prehospital akutsjukvård med fokus på den dagliga ambulanssjukvården till skillnad från katastrofsjukvård. En annan fördel är det nära samarbetet mellan ambulanssjukvården och högskolan samt mellan vårdare och akademiker. Detta vänder sig till både ambulanssjukvårdare och ambulanssjuksköterskor med ambulansteamets totala kompetenshöjning i fokus. Forskning på området har varit ringa. För att kvalitetssäkra forskningen inom kunskapsområdet krävs att det samlas på ett ställe. Ett nationellt centrum skulle underlätta för alla berörda parter förutom ambulanssjukvården, såsom räddningstjänst, polisen och försvaret att ta del av och samverka i den nödvändiga och starkt efterfrågade kunskapsutvecklingen. Ambulanssjukvård är en betydelsefull del av hälso- och sjukvården som ingen riktigt tar ansvar för, till skillnad från katastrofsjukvård som har flera . Behovet av ett nationellt centrum är tydligt inte minst för att skapa nödvändiga nätverk inom fältets vårdvetenskapliga forskning och utbildning. Den samlade kompetensen vid är unik och detta befintliga centrum har en informell roll som landets prehospitala akutsjukvårdscentrum för den dagliga ambulanssjukvården. Målet med ett nationellt är att genom kunskapsbildning och kunskapsspridning höja kunkapsnivån inom landets ambulanssjukvård som kommer patienten, vårdaren och samhället till nytta.
mot · GR02Ub218 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till ojävig granskning av forskningsresultat. har det uppkommit en debatt om möjlighet för granskning av forskningsresultat. Denna möjlighet till granskning borde kunna väckas om ett forskningsresultat i hög grad avviker från andra tidigare studier, och nya studier inte heller kan bekräfta den ifrågasatta forskningens resultat. Det kan då vara av intresse att ta del av forskningens grundmaterial och dess upplägg, urval och uppföljningsmetoder. Detta är viktigt då dessa forskningsresultat kan ligga till grund för politiska beslut i samhällets intresse. Det är därför viktigt att ifrågasatt forskning kan få granskas av andra som kan anses vara ojäviga. Med dagens lagstiftning kan endast en sådan granskning komma till stånd om huvudmannen, som beslutat om forskningen, tar initiativ till detta. Man måste då fråga sig hur pass villig huvudmannen är att vid denna frågeställning där forskningens kvalité och upplägg ifrågasätts ställa sig positiv till en utomstående granskning. Jag kan tycka att offentlighetsprincipen borda gälla som huvudregel vid granskning av forskning, men att detta inte alltid låter sig göras eftersom det kan ligga integritetskänsligt material som grund. Inte desto mindre är det viktigt att ett forskningsresultat, som är klart avvikande och som inte kan bekräftas i andra efterföljande studier, kan få granskas ojävigt. Det måste ligga i allas intresse att så kan ske. Regeringen måste därför ta frågan på största allvar och låta utreda hur sådan ojävig granskning skall kunna ske.
mot · GR02Ub219 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Invandrarakademin vid prioriteras vid anslagsgivande till landets högskolor. har en lång erfarenhet av praktisk integration av människor från andra länder. under första delen av växte procentuellt mest i . Orsaken var en textil- och konfektionsindustri som koncentrerades till och . och framåt var arbetskraftsinvandring en viktig faktor för denna industris framväxt. kom man från , , och och integrationen i det svenska arbetslivet var direkt och omedelbar. Så är det ju inte och där kommer Invandrarakademin vid in med intressant nytänkande. Tanken med akademin är att ge invandrare med akademisk bakgrund en ny miljö som inspirerar och aktiverar i högre grad än de traditionella med komvux och sfi där syftet är att ge studenterna ökat självförtroende, en väg in i arbetslivet och ge och oss alla tillgång till den stora kunskap och kompetens som finns hos dessa invandrare. Om kunskaperna i svenska brister så kan det finnas kunskaper i engelska som gör att man kan finna en väg för den enskilde tillbaka till hennes eller hans kärnkompetens, men också en väg till bättre kunskaper i svenska. Det som saknas för att göra Invandrarakademin ännu mer framgångsrik är pengar. Det har sagts att kan fortsätta verksamheten genom sitt grundutbildningsanslag. Problemet är att med sitt höga söktryck har för många studenter och lärare i förhållande till sitt grundutbildningsanslag. Man måste förmodligen minska sin verksamhet och då är risken stor att Invandrarakademin får stryka på foten. Invandrarakademin har 28 studenter . Av dessa är ingenjörer, ekonomer, lärare. Det finns en kartograf och en doktor i bioteknik. All denna kunskap och kompetens är ju något som vi så innerligt väl behöver i . har vi en möjlighet att på ett strukturerat sätt ta tillvara det som dessa människor har att ge vårt samhälle. En annan djupare typ av spetskompetens som är så viktig i vårt mångkulturella samhälle. Det kan ju inte vara speciellt klokt att inte ta tillvara den möjligheten. Flera av dem som har gått på Invandrarakademin har arbete och söktrycket inför höstens start är högt. Vi har historiskt varit dåliga på att ta tillvara den kunskap och kompetens som invandrare har.
mot · GR02Ub223 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hantverksyrkenas framtid. Hantverkarna märks inte förrän de är borta, tidningsrubriken berättar om en yrkesgrupp som är i farozonen. saknar beredskap för att ersätta de 100 000 hantverkare som väntas gå i pension . I en europeisk jämförelse utbildas få hantverkare i . av svenskarna befinner sig i yrkesutbildning i åldern . Det europeiska snittet är . I utfärdas mindre än 1 000 gesällbrev . I 30 000. Det är lätt att inse att samhället behöver uppvärdera hantverksyrkena, och utbildningen för dessa, så att ungdomar och vuxna i högre grad får inspiration att genomgå utbildningen. Tre viktiga områden bör särskilt uppmärksammas: Vägar till ny form av yrkesutbildning, företagens roll för nämnda utbildningsform och invandrarnas möjligheter att komplettera sina tidigare yrkeserfarenheter från hemlandet. Invandrarnas kompletteringsmöjlighet bör också få integrerad språkundervisning så att de kan få behörighet att utöva hantverksyrket i . Vidare bör skolornas studie- och yrkesvägledares information till eleverna uppmärksammas. Presumtiva elever till yrkesutbildningar måste få adekvat information om hantverksutbildningar så att de teoretiska utbildningarna inte favoriseras.
mot · GR02Ub224 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslutet om en högskoleutbildning för medicinsk fotvård skall verkställas. Behovet av en högskoleutbildning i medicinsk fotvård och en legitimation för fotterapeuter i anslutning till en sådan utbildning har länge varit uppmärksammat. Vad gäller legitimation för fotterapeuter som arbetar med medicinsk fotvård konstaterade behörighetskommitté i betänkandet Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138): Den utbildning som bedrivs uppfyller inte de kriterier som kommittén ställt upp för en legitimation, det gäller främst utbildningens längd och kvalitet särskilt vid en internationell jämförelse. I budgetpropositionen gav regeringen och () i uppdrag att anordna utbildning i medicinsk fotvård. När gått har fortfarande ingen sådan utbildning kommit till stånd. För , och är detta oacceptabelt. I budgetunderlag 20042006 anger KI att man, om resurser erhålls, avser att starta en utbildning i två steg med en inledande högskoleexamen på 80 poäng och en 40 poängs påbyggnad till kandidatexamen. Till kandidatexamen skall enligt en rapport från KI (KI:s dnr 5022/02-302) knytas en skyddad yrkestitel medicinsk fotvårdare pediatrist samt legitimation. KI uppger vidare i sitt budgetunderlag att man inte har möjlighet att omprioritera från andra utbildningar. , och har tidigare vid upprepade tillfällen aktualiserat frågan om vikten av en högskoleutbildning i medicinsk fotvård.
mot · GR02Ub226 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen utreder möjligheterna av inrättandet av en samlad musikinstrumentmakarutbildning med hög internationell klass i . saknas i en samlad och högkvalitativ utbildning av internationell standard för musikinstrumentmakare. Det finns musikinstrumentmakarutbildningar på några platser men för ett flertal musikinstrument saknas utbildning. Det innebär att de som vill bedriva sådana studier hänvisas till i huvudsak utländska utbildningar. finns förslag att förlägga en ny musikinstrumenthögskola i . Skolan skulle bli ett naturligt mötes- och i nära samarbete med både svenska lärosäten och utländska mästare. Utbildningen skulle kunna leda fram till gesällbrev eller mästarbrev. Idén stämmer väl med den kristdemokratiska tanken om yrkeshögskolor. Behovet av musikinstrumentmakare är stort. Medelåldern bland dagens yrkesverksamma är hög. Det är dags för initiativ att möta detta behov.