mot · GR02Ub391 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbildningsfrågorna är viktiga för och därför vill vi investera i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till bra utbildning en avgörande rättvisefråga. Utbildning är den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. Kunskap innebär makt, makt att förändra och påverka både samhälle i stort men också makt att kunna göra sina egna val. En bra utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Politiken måste därför bygga på en grund som erbjuder alla lika möjligheter till en bra start i livet. För att ge alla elever, i olika skolformer, större chanser att tillgodogöra sig kunskaperna vill vi individanpassa skolan ännu mer än vad dagens skola är. I utbildningspolitik utgår vi från att alla elever kan och vill lära sig. Detta står i stark kontrast till de som menar att vi måste acceptera ett visst svinn på vägen att alla inte kan eller bör ges möjligheter att lära. I denna motion tar vi upp frågor som berör gymnasieskola, fristående skolor, livslångt lärande, vuxenutbildning, folkbildning och funktionshindrade i skolan. Vi återkommer till frågor om förskola och grundskola och i en särskild motion. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4.2 Individuell studieplan 6 4.3 Rätten att tentera upp betyg 6 4.4 Inför gymnasieexamen 6 4.8 Lärande i arbetsliv 8 5 Fristående skolor 9 5.1 Elever i behov av särskilt stöd 9 5.2 Fristående gymnasieskolor 9 5.3 Individuellt program 10 5.4 Bidrag till fristående gymnasieskolor 10 6 Livslångt lärande 10 6.2 Kvalificerad yrkesutbildning 12 6.3 Samordna utbildningsformer 13 8 Funktionshindrade i skolan 14 8.1 Skapa ett nytt riksgymnasium 15 8.3 Personer med funktionshinder och det livslånga lärandet 15 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utöka kärnämnena med ämnet historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge i uppdrag att se till att gymnasieskolorna följer de uppsatta reglerna om att alla elever skall ha en individuell studieplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att återinföra rätten att tentera om betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta en gymnasieexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att permanenta försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en utbildningsgaranti för alla . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skriva in i skollagen att lärare har rätt att underrätta föräldrar till myndiga elever om de skolkar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att granskning av fristående skolor skall utföras av det nationella kvalitetsinstitutet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att fristående skolor skall vara förpliktade att ta emot elever med behov av särskilt stöd på samma villkor som kommunala skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheten att inrätta det individuella programmet vid fristående gymnasieskolor. begär att regeringen låter utreda hur de nya bidragsreglerna påverkat situationen för de fristående gymnasieskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte ha någon övre åldersgräns för rekryteringsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en ökning av antalet utbildningsplatser vid KY-utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ha ett mer flexibelt system för att kunna anpassa KY-utbildningar efter behov på den lokala arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av och en samordning mellan de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att studieförbunden bör tillföras 5 000 platser åren 20032005 genom en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beslutet om att stänga den fasta skoldelen på skall omprövas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett nytt riksgymnasium för synskadade barn med multifunktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta vuxenutbildning vara underlag för rätt till assistent enligt LSS.1 1Yrkande 20 hänvisat till SoU. Gymnasieskolan brottas med stora problem med bl a elever som kommer till gymnasieskolan utan tillräckliga förkunskaper, elever som går ut gymnasieskolan utan att vara godkända i flera kärnämnen samt elever som hoppar av sin utbildning. stod bakom beslutet om gymnasiereformen som togs i 1991. Målet för gymnasiereformen var att höja ambitionsnivån för gymnasieskolan och anpassa utbildningen till allt högre krav som ställs i arbetslivet. Beslutet innebar bl a att alla program skulle vara minst treåriga, att alla skulle få undervisning i gymnasieskolans kärnämnen och att gymnasieutbildningen skulle ge behörighet för högskolestudier. Den höjda ambitionsnivån innebar också att ingen elev kunde komma in på en utbildning utan att ha tillräckliga baskunskaper, dvs vara godkänd, i ämnena matematik, svenska och engelska. förslag att nu låta elever som inte har godkänt i dessa ämnen ändå få gå vidare till gymnasieskolan hjälper inte eleverna. Visserligen säger utredningen att eleverna endast skall komma in preliminärt och erbjudas en individuellt upplagd studiegång. När eleven läst in ämnen där de saknar godkänt blir antagningen definitiv. ser inte att vi löser några som helst problem med att bara ta bort det individuella programmet och låta eleverna komma in preliminärt. Däremot ser vi att större kraft och mer resurser måste läggas på för att fler elever ska klara kunskapsmålen som vi satt upp för och gymnasieskolan. Vi kan aldrig skjuta problem till gymnasieskolan, då urholkas bara kvaliteten. I infördes fri intagning till gymnasieskolan . Ambitionen var att ge elever som misslyckats på lust att kämpa vidare genom att ta in dem på de gymnasieprogram de ville gå, precis de tankar som också har. Det fria intaget i blev dock inte så lyckat. Den fria intagningen ledde till sämre resultat i skolan. Dessutom blev det dyrt att ge alla en plats på det program de valt. En uppmaning till regeringen är att den, istället för att koncentrera sig på att hitta lösningar för gymnasieskolan, borde lägga mer kraft på att se till att alla elever har med sig tillräckliga förkunskaper från . En av grundtankarna i gymnasiereformen var att garantera alla elever en likvärdig grund att stå på. Detta kom till uttryck i de s k kärnämnena ämnen som är gemensamma för alla program. Samtliga nationella program innefattar åtta kärnämnen engelska, estetisk verksamhet, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, samhällskunskap, svenska (alternativt svenska som andraspråk) och religionskunskap. Kärnämnena ska återspegla de kunskaper som är nödvändiga för alla medborgare. I långtidsutredning framgår det att efterfrågan på lågutbildad arbetskraft minskar. I en undersökning av framgår det att det inte finns något utrymme att sänka kraven på ungdomars kunskaper utan tvärtom tycker företagarna att det måste till ökade ansträngningar så att eleverna uppnår de uppsatta målen. står fast vid att kärnämnen även fortsättningsvis bör vara obligatoriska inslag i alla program. Vi ser inte att det finns något utrymme att sänka kraven på ungdomars kunskaper. Kärnämnena kan anpassas till den praktiska utbildningens ämnesområde och fack för att stimulera motivationen att lära. Vi välkomnar förslag om kärnämnen, speciellt förslaget att utöka kärnämnena med ämnet historia. Vad som ovan anförs om utöka kärnämnena med ämnet historia bör ges regeringen till känna. Det finns uttryckt krav på att varje elev i gymnasieskolan ska ha en individuell studieplan. Det har dock visat sig att skolorna inte alltid lever upp till detta krav. Det är viktigt att individuella studieplaner upprättas för varje elev. Utvecklingssamtal ska genomföras minst en gång per termin. bör få i uppdrag att se till att skolorna följer de uppsatta reglerna om att alla elever skall ha en individuell studieplan. Detta bör ges regeringen till känna. 4.3 Rätten att tentera upp betyg Det bör införas möjlighet att tentera om gymnasiekurser, då det nya betygssystemet är målrelaterat och tanken är att betygen ska återspegla elevens kunskaper och inte dennes prestation. I förhållande till en grupp är det naturligt att möjligheten finns att genomgå särskild prövning för att höja ett betyg. har tidigare avvisat regeringens inskränkningar i rätten att genomgå särskild prövning och vill att möjligheten till konkurrenskomplettering återinförs. Av praktiska skäl kan det övervägas om möjligheten till konkurrenskomplettering bör begränsas under terminstid. Prövningsinstrumentet är reserverat för dem som saknar betyg eller har betyget Icke godkänd i en kurs. Möjligheten att genomgå prövning för att höja betyg bör åter införas i gymnasieförordningen det ska vara möjligt att tentera om gymnasiekurser. Vad som ovan anförs om rätten att tentera om betyg bör ges regeringen till känna. Frågan om gymnasieexamen har aktualiserats ett antal gånger . Vid behandling i har dock förslagen avstyrkts. menar att införandet av en gymnasieexamen är ett viktigt steg för att kvalitetssäkra utbildningen i gymnasiet. En sådan examen, som bör vara internationellt gångbar, kan bli ett incitament för eleverna att gå igenom gymnasiet. En examen bör innehålla bl a krav på en lägsta andel godkända betyg liksom ett godkänt examensarbete. Detta innebär att examensarbetet på yrkesförberedande program bör utformas som ett yrkesprov i samverkan med berörda branscher. Genom en ny gymnasieexamen öppnas flera vägar genom gymnasieskolan, och fler möjligheter att ta igen tidigare misslyckanden erbjuds. Däremot får den inte bli en ny version av gamla tiders studentexamen, som genom sina avgörande provtillfällen mer prövade elevernas nerver än deras kunskaper. Examen bör alltså inte innehålla selekterande provtillfällen och tentamina. Vi välkomnar att nu har föreslagit att en gymnasieexamen skall införas. Vad som ovan anförts om inrättande av en gymnasieexamen bör ges regeringen till känna. I och med läroplaner betonas elevinflytandet med större eftertryck . Elevinflytande är ett mångtydigt begrepp. Det handlar om arbetet i skolan, skolans arbetsmiljö och formella beslutsprocesser. Elevinflytande handlar dessutom om inflytande på arbetet i klassrummet och det egna lärandet. Enligt finns ett nära samband mellan elevernas inflytande över undervisningen och elevernas färdigheter. anser att eleverna ska ha ett inflytande i skolan som växer med stigande ålder. Varje skola har ett uppdrag att se till att alla elever, oavsett kön och social bakgrund, får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen. Vi anser också att även elever bör vara med vid anställningsförfarandet vid nyrekrytering av lärare. pågår en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan. Regeringen säger, något otydligt men ändock, att man nu kan tänka sig permanenta verksamheten, tyvärr talar man inte om när och hur. anser att vi inte behöver fortsätta med försöksverksamheten med lokala styrelser längre. Vi vill permanenta försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan . Detta bör ges regeringen till känna. Vid gymnasiestudier påbörjade skulle en garanterad rättighet att fullfölja utbildningen, , öka möjligheten för fler att få en godkänd gymnasieutbildning. En sådan utbildningsgaranti bör därför införas. bör man kunna genomföra utbildningen i sin egen takt, varvat med arbete. Vad som ovan anförts om att införa en utbildningsgaranti bör ges regeringen till känna. Inom gymnasieskolan finns ett särskilt problem då skolan inte har rätt att underrätta föräldrar till myndiga elever om att eleven skolkar i skolan. En familjs ekonomi kan drabbas hårt av att studiebidrag dras in för en gymnasieelev på grund av skolk. Ett indraget studiebidrag för en gymnasieelev kan i vissa fall även leda till indraget bostadsbidrag, flerbarnstillägg, underhållsstöd och barnpension, eftersom eleven då avregistreras som student. upplever det som bekymmersamt att föräldrarna har försörjningsansvaret intill för gymnasieelever, men att de inte har självklar rätt till information om elevernas uppförande, om de t.ex. skolkar, i skolan. Detta skulle kunna lösas genom att rätten att underrätta föräldrar till myndiga elever om de skolkar skrivs in i skollagen. Detta bör ges regeringen till känna. 4.8 Lärande i arbetsliv Det är viktigt att öppna fler vägar fram till en godkänd gymnasieutbildning. Lärlingsutbildningen, eller som det nu kallas lärande i arbetsliv, är en form där det praktiska lärandet kommer till sin rätt. Eleverna får en utbildning som förenar teori och praktik i skolmiljö och i arbetsliv. Det är viktigt att skolan samverkar med det omgivande samhället och arbetslivet. Uppläggningen av utbildningen bör därför vara flexibel och anpassad efter rådande förhållanden. Det är också viktigt att kraven utformas så att många lärlingsplatser kan skapas i småföretag. Vi vet att de små företagen kommer att få en allt större betydelse , och därför är det viktigt att dessa ges goda möjligheter att ta emot lärlingar. Ett viktigt incitament för att få en fungerande lärlingsutbildning är resursfrågan. Utbildning kostar vare sig den äger rum i skola eller i företag. För att särskilt små företag skall kunna medverka i lärlingsutbildning måste ersättningsfrågan lösas. I ett ökat samarbete mellan skola och arbetsliv är det viktigt att arbetslivet får ett större inflytande över gymnasieskolans utbildningar med yrkesämnen. Därigenom bedöms också arbetslivets företrädare få större intresse av att ta ansvar för utbildningar. Fristående skolor har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet, inte minst genom den mångfald av olika pedagogiska inriktningar som de representerar. De utgör ett viktigt inslag i den öppenhet och valfrihet som ska känneteckna skolväsendet. Vi menar istället att de fristående skolorna är en del av en stark rörelse i samhället där människor på många olika sätt visar att de vill ta större ansvar, ha större möjligheter till egna initiativ och vara mycket mer delaktiga i samhället. Vi vill understryka vikten av att såväl fristående skolor som kommunala skolor verkligen följer läroplanen. Granskning av fristående skolor ska utföras av det nationella kvalitetsinstitutet. Detta bör ges regeringen till känna. Vid behandling av tillståndsgivning hos ska kommunen vara delaktig, få yttra sig och ge en konsekvensanalys. Vid gymnasieetablering kan det handla om flera berörda kommuner. 5.1 Elever i behov av särskilt stöd Regeringen skrev i förra årets budgetproposition att kommunala och fristående skolor bör verka på samma villkor. De skrev: Det krävs också att de fristående skolorna är öppna för alla elever, oavsett kön, social, kulturell eller etnisk bakgrund, och inte tillåts att ta ut avgifter av eleverna. Vackra ord, men detta gäller tyvärr inte barn i behov av särskilt stöd. Det har visat sig att många fristående skolor kräver ett skriftligt intyg från den sökandes vårdnadshavare, där det framgår om barnet har något stödbehov. anser att de fristående skolorna liksom de kommunala måste vara förpliktade att erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever, även elever som kräver extra ekonomiska resurser som t.ex. funktionshindrade barn. Barn med funktionsnedsättning ska ha samma möjlighet att ta del av de fristående skolorna. De fristående skolorna måste kunna verka under sådana förutsättningar utan att leda till inslag av segregation. Det behövs ett regelverk eller riktlinjer för bedömning av vilken typ av stödbehov detta skall gälla så att frågan om särskilt bidrag lättare kan prövas och så att stöd kan ges på samma villkor som en skola. Vad som ovan anförts om fristående skolors möjlighet att ta emot elever med behov av särskilt stöd bör ges regeringen till känna. Fristående gymnasieskolor är ett bra komplement till den kommunala gymnasieskolan. För att inte riskera att den kommunala gymnasieskolan urholkas måste intagningsreglerna för gymnasiet ses över och bli mer konkurrensneutrala. gynnas friskolorna genom att de har riksintag och kommunen måste bekosta utbildningen på en friskola oavsett om likvärdig utbildning erbjuds i hemkommunen eller ej. Reglerna bör ses över för att bli mer konkurrensneutrala. Många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper för att påbörja ett nationellt program i gymnasieskolan. Resultaten inom det individuella programmet (IP) som enbart kan ges i offentlig regi varierar. Vi anser att det är angeläget att ta vara på den kunskap och det engagemang som finns också utanför det offentliga skolväsendet för att ge dessa elever rätt stöd och stimulans för vidare studier. Även fristående skolor ska därför ges möjlighet att erbjuda undervisning inom ramen för IP. Det finns ingen anledning att invänta resultaten av arbete innan detta möjliggörs. Ju snabbare fler ungdomar kan få utbildning anpassad efter egna behoven och intresse desto bättre. Vad som ovan anförts om möjligheten att inrätta det individuella programmet vid fristående gymnasieskolor bör ges regeringen till känna. 5.4 Bidrag till fristående gymnasieskolor Det har visat sig att det nya bidragssystemet till fristående gymnasieskolor som infördes har medfört stora problem, såväl ekonomiska som administrativa. Regeringen bör utreda hur de nya bidragsreglerna påverkat situationen för de fristående gymnasieskolorna. Detta bör ges regeringen till känna. För har krav på kompetensutveckling, livslångt lärande och vuxenutbildning varit centrala politiska mål tillsammans med en förbättrad grund- och gymnasieskola samt utbyggd högskoleutbildning. bidrog genom samarbetet med regeringen till införande. På samma sätt har starkt bidragit till en expansion av högskolans utbyggnad i stora delar av . Perspektivet livslångt lärande innebär ett starkt behov av att spränga gränser mellan olika politikområden, såsom utbildningspolitik, socialpolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Dessutom har erfarenheterna med, tydligt visat betydelsen av dels stor öppenhet för former och metoder att söka upp studerande med olika erfarenhetsbakgrund och motivation, dels satsningar inom det livslånga lärandet som en del av en satsning på tillväxt och utveckling. Både den nationella och internationella utvecklingen visar på en starkt ökande betydelse av utbildnings- och bildningsnivån hos individer och befolkningen i sin helhet. Både för individen och samhällsekonomin i stort handlar det om ett viktigt vägval . I KLK:s () olika betänkanden finns återkommande redovisning av både svensk och utländsk forskning inom området livslångt lärande. I svensk forskning betonas behovet av att se olika former av lärande som integrerade processer. KLK redovisar för vuxenlärandet begreppen vardagslärande, lärande i arbetslivet och lärande i studier. Ett viktigt mål för samhällets satsningar inom vuxenlärandet blir därför att stödja en samordning och synkronisering av de olika lärandeformerna som särarten för olika aktörer kan bibehållas och utvecklas. Mångfald av aktörer både inom vardagslärandet, arbetslivet och lärandet i studier är ett sätt att garantera fler valmöjligheter för individen och samhället. För att stimulera denna bredd behövs en stabil infrastruktur för livslångt lärande. Strukturen måste märkas på den lokala nivån och ges ett utvecklande stöd när det gäller lärarfortbildning, läromedel, bibliotek, hjälpmedel, informationsteknik, studiefinansiering m.m. Vägledning, validering och individuellt kompetenssparande är andra viktiga instrument . Med anledning av att det särskilda utbildningsbidraget, UBS, avvecklades i och med utgången av infördes ett nytt rekryteringsbidrag för vuxenstudier. Rekryteringsbidraget används för studier för personer som är eller äldre med kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa. Den besparing som regeringen gör på känns helt omotiverad då besparingen endast leder till att färre människor kan få en grundläggande utbildning, varför vi ökar anslaget med . Vidare anser vi att, ur perspektivet livslångt lärande, det är oacceptabelt att bidraget endast skall lämnas till personer . Det finns personer som är och som varken har grundskole- eller gymnasiekompetens och som riskerar att bli arbetslösa, dessa personer blir med regeringens snäva regler hänvisade till kortvariga lågavlönade arbeten eller långvarig arbetslöshet. Vi menar att det inte finns skäl att ha en övre åldersgräns för rekryteringsbidraget. Vi vill också påminna om att det gamla utbildningsbidraget kunde ges till personer . har regeringen sänkt den övre åldersgränsen till för det nya rekryteringsbidraget. Regeringen hänvisar till att rekryteringsbidraget måste överensstämma med studiemedelssystemet, varför den övre åldersgränsen måste vara . Vi menar att regeringens koppling mellan studiemedelssystemet och rekryteringsbidraget, vad gäller åldersgränsen, inte låter sig göras. Studiemedelssystemet bör vara ett renodlat system för studier på högskolenivå, varför hänsyn inte behöver tas till ett bidrag som inte ens ingår i studiemedlen och som gäller studier på grundskole- och gymnasienivå. Vi vill slutligen tillägga att det är långt viktigare att se till den enskilde individens behov än till behovet av att eftersträva att rekryteringsbidraget måste överensstämma med studiemedelssystemets regelverk. Vad som ovan anförts om att inte ha någon övre åldersgräns för rekryteringsbidraget bör ges regeringen till känna. Förändringarna i yrkeslivet går oerhört snabbt och kraven på ökad kompetens ökar med bl a den snabba tekniska utvecklingen. Utbildningsinsatser behövs för alla branscher, inte minst för de mindre och medelstora företagens vidareutveckling. Ur tillväxtsynpunkt är det viktigt att flaskhalsar som uppstår i företagande p g a brist på kompetens åtgärdas så fort som möjligt. En nära arbetslivsanknuten utbildning med tydliga praktikinslag och med ett utbildningsinnehåll som svarar mot företagens behov av kompetens är därför oerhört betydelsefull. För att öka tillväxten och stimulera företagens utveckling krävs utbildningsinsatser av det slag som en kvalificerad yrkesutbildning ger. Den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig fylla ett stort behov, något som har framkommit . Samverkan med näringslivet och inte minst utbildningsdelen Lärande i arbete har visat sig utomordentligt värdefulla. Den eftergymnasiala utbildningen som är direkt yrkesinriktad måste stimuleras. I detta avseende är KY mycket positivt. KY-utbildningarna har anordnats av universitet, högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Det är lokala, regionala och nationella arbetsmarknadsbehov som utgjort grunden för initiativ till KY-utbildningarna. har varit pådrivande i att få till stånd en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Det har visat sig att intresset för att starta kvalificerad yrkesutbildning är stort. finns det ca 250 utbildningar inom olika branscher. Enligt SCB har av studenterna fått arbete senast efter avslutad utbildning. Vi ser med glädje att utbildningen blivit så lyckad och populär och att den socialdemokratiska regeringen nu äntligen föreslår att permanenta utbildningsformen.