mot · GR02Ub439 · 2003-10-07 00:00:00 — anser att skolpolitiken ska utgå ifrån varje elevs unika behov, förutsättningar och egenskaper. Skolan ska bistå varje elev med det stöd hon eller han är i behov av, men också stimulera elevernas kunskapstörst och nyfikenhet. Skolans uppgift är att förmedla kunskap, värderingar och normer. Ingen av dessa uppgifter får negligeras om arbetet i skolan ska bli framgångsrikt. Skolan kan inte vara värderingsmässigt neutral. De värderingar som hela vårt samhällssystem vilar på och som har sin grund i etik och västerländsk humanism måste föras vidare till varje ny generation om vi ska få det mjuka och trygga samhälle vi eftersträvar. Kompetenta lärare är den viktigaste förutsättningen för att elevernas kunskapsinhämtning ska fungera på ett bra sätt. Den försvagning av lärarrollen som har skett är därför oroande. Läraren får aldrig reduceras till handledare. Läraren ska också förmedla kunskap och för det krävs välutbildade och kompetenta lärare med goda ämneskunskaper. All form av mobbning och kränkande behandling måste kraftfullt motarbetas. Det enda tänkbara mot dess företeelser är nolltolerans. utsätts ca 100 000 barn och ungdomar för mobbning, nästan hälften av alla flickor har blivit utsatta för sexuella trakasserier. Alltför många elever känner obehag inför att gå till skolan. Det enda sättet att komma till rätta med detta är att värdegrundsarbetet får genomsyra hela skolans verksamhet och att elever, föräldrar, lärare och övrig skolpersonal samlas omkring detta. Allmän oordning, skolk, förseningar, stökiga klassrums- och skolgårdsmiljöer bidrar till att skapa ett klimat som leder till otrygghet och skapar grogrund för mobbning. Att följa regler som innebär att man visar respekt för varandras integritet är en nödvändighet. Oacceptabelt beteende måste mötas av tydliga reaktioner. Skolväsendet mår bra av konkurrens och olika pedagogiska inriktningar. Därför är positivt till etablerandet av fristående skolor. Dessa skolor skapar en pluralism och mångfald som det svenska skolväsendet är i stort behov av. Fristående skolor gör det lättare för varje elev att hitta en skola som är anpassad efter just hans eller hennes behov. Mångfalden i svenska skolor har kommit för att stanna trots Socialdemokraternas idoga försök att hindra utvecklingen. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 5 Grundläggande värden värdegrunden 5 5.1 Mobbning och kränkande beteende 6 6.2 Skolstart och skolgång utifrån varje barns mognad 9 6.3 Övergång grundskola gymnasieskola 10 7 Grundläggande kunskaper 10 8 Teori och praktik i 11 8.1 Historia och religionskunskap 12 8.2 För barnens skull: utvecklingssamtal och betyg 13 8.3 Elever som behöver särskilt stöd 14 8.4 Bättre möjligheter för elever med utländsk bakgrund 15 8.7 Det informella lärandet 16 10.2 Rektor pedagogisk ledare 19 11 Skolgårdar och klassrum en miljö för lärande 20 13 Skolan, en del av samhället 21 14 Skolans styrning 22 14.1 Den målstyrda skolan 22 14.3 Viktiga områden för kvalitetsgranskning 23 14.4 Specialdestinerade statsbidrag 23 14.5 Elevers inflytande och ansvar 24 14.6 Föräldrars inflytande och ansvar 24 15 Fristående skolor 25 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans värdegrund i såväl förskola som obligatoriskt skolväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kristendomens ställning i religionsämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med skolans värdegrund skall ingå i skolornas kvalitetsredovisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsro i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet i skolan. begär att regeringen skall återkomma till med förslag om hur möjligheten till flexibel skolstart skall utnyttjas i högre grad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studie- och yrkesvägledarnas betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevers behov av särskilt stöd skall tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla metoder för att möta de så kallade bokstavsbarnens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens betydelse för barns välbefinnande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturens roll i skolan och musik- och kulturskolornas betydelse för barns utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om historieämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla religionskunskapsämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vidareutveckling av utvecklingssamtalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betygssystemets utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT som pedagogiskt hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella proven i årskurs fem skall vara obligatoriska och genomföras i flera ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprättandet av ett ansvarskontrakt i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en legitimation för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga lärare skall garanteras en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling, vilken uppdateras kontinuerligt efter samtal mellan lärare och arbetsledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av mindre klasser och skolenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka rektorns roll som pedagogisk ledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skolledarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en rektor som anställs i skall ha erlagt rektorsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevvårdens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fysiska miljön i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner skall bekosta skolskjuts till fristående skolor så länge det inte innebär merkostnader för kommunen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att arbeta inom ideell sektor samt vård och omsorg under elevens fria val tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rollfördelningen i den målstyrda skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala styrelser för skolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolutvecklingsmyndigheten och ett nationellt kvalitetsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kvalitetsgranskning av ämnen som läses i block, samt fördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om specialdestinerade statliga bidrag till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå för elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett ökat elevinflytande i takt med stigande ålder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars rätt till information och inflytande i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ANT-utbildningen. Den svenska folkskolan infördes . Då var ett fattigt bondesamhälle i utkant. , , befinner vi oss i en förändringsprocess i ett kunskaps- eller informationssamhälle. Ett samhälle där kunskap och kunnande blir allt viktigare. I denna förändringsprocess spelar skolan en avgörande roll. En viktig roll inte bara för samhället i stort utan framförallt för den enskilde eleven, som måste få kunskap, förhållningssätt och färdigheter som behövs i morgondagens samhälle. Därför är det oroväckande när vi gång på gång möts av larmsignaler och varningstecknen om olika missförhållanden i skolvärlden. Det finns många väl fungerande skolor i . Men det finns också skolor som inte håller måttet och som inte ger elever den utbildning de har rätt till. För oss kristdemokrater är det en helt oacceptabel situation. är en obligatorisk verksamhet. Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del av undervisningen. Målsättningen är att alla ska få nödvändig livskunskap, de grundläggande kunskaper som krävs för att orientera sig i samhället. Det uppfylls dessvärre inte . av eleverna som slutade hade då inte nått målen i ett eller flera ämnen. Siffran ligger kvar på ungefär samma höga nivå som året innan. Det kan jämföras då motsvarande siffra var 20,. Att så många som en fjärdedel av eleverna inte har ett fullständigt betyg tyder på att allt inte står rätt till med Socialdemokraternas skolpolitik. 5 Grundläggande värden värdegrunden Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund som härstammar från den kristna etiken och den västerländska humanismen. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare som vårt samhälle vilar på. Det är denna värdegrund som ska ligga till grund för skolans verksamhet. attitydundersökningar visar att både elever och lärare anser att klimatet i skolorna har hårdnat. Det värsta med sviterna av den värdeneutrala skolan är att den drabbar de svagaste eleverna. Något som konstaterats i en : Det är inte reaktionärt att kräva ordning, reda, disciplin och respekt för vuxna av elever i skolan. (...) Vårt motiv för att ta upp den här frågan är att vi tror att det just är LO-barnen som far mest illa i en skola som är hållningslös och präglas av oro. Vårt intryck är att det är medlemmar i egenskap av föräldrar som är de som mest efterfrågar ordning. (Resa i första klass (2001) sidan 168.) Utan en gemensam grundläggande etik skapas ett samhälle där den starke styr och den svage lider, ett samhälle där uppfattningen om rätt och orätt i stor utsträckning skiljer sig från person till person. Det är de etiska principerna som talar om för oss hur vi skall handla mot varandra i olika situationer. Det finns ingen värdeneutral uppfostran och ingen neutral kultur. Skolan måste skilja mellan frågor där eleven själv ska bilda sig en uppfattning och frågor där skolan ska förmedla tydliga gemensamma värden. Till den första kategorin hör politisk uppfattning och religiös tro. Till den senare hör demokrati samt gemensamma normer och värderingar för vår samlevnad med andra människor. Det som de flesta av oss ser som goda normer, till exempel människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde samt solidaritet med svaga och utsatta, har en djup förankring i den judisk-kristna etiken. Denna etiska grund finns fastlagd i läroplanen. I läroplanen för förskolan som tagit beslut om uttrycks värdegrunden mycket diffust då man nöjer sig med att tala om demokratiska värderingar utan att det kopplas till något etiskt synsätt. Det är anmärkningsvärt att förskola och grundskola har olika etisk värdegrund som bas för sina respektive verksamheter. anser att läroplanen för förskolan ska innehålla samma text om värdegrunden som läroplanerna för och gymnasiet. Eleverna måste få träning i att utifrån människovärdesprincipen fundera över etiska dilemman för att på så sätt tränas till etisk reflektion i vardagen. Värdegrunden måste finnas mitt i skolans vardag, och kopplas till den egna situationen och det egna beteendet. Såväl samhälleliga företeelser som konflikter under raster och mobbningssituationer kan ge upphov till etiska samtal. måste ske i alla ämnen. Religionsämnet spelar dock en särskild roll för förmedling av vårt kristna kulturarv. För att kunna diskutera värdegrunden och etiska frågor men också för att kunna jämföra med och förstå andra kulturer och religioner är det viktigt att alla elever ges goda baskunskaper i det svenska kulturarvet, där kristendomen utgör en viktig kärna. Det är angeläget att lärarutbildningen ger blivande lärare goda möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. Arbetet med värdegrunden bör redovisas i den kvalitetsredovisning som varje skola är skyldig att upprätta. 5.1 Mobbning och kränkande beteende Det är självklart att elever i ska kunna känna sig trygga och inte bli utsatta för mobbning eller kränkande behandling. Väldigt många skolor lyckas skapa en skolanda där elever och personal svetsas samman av gemensamt arbete och har en generös syn på varandras olikheter. Enligt uppgifter från upplever knappt 100 000 elever sig mobbade. Lärare och övriga vuxna i skolan behöver bekräfta och förstärka vänlighet, hjälpsamhet, omtanke, ärlighet och pålitlighet. Könsdiskriminerande eller främlingsfientlig vokabulär får aldrig passera utan att det uppmärksammas och diskuteras. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vad man gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad. Vid varje skola skall det finnas tydliga handlingsplaner för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling. Rektor har ansvar för att dessa regelbundet följs upp och utvärderas. Fungerande handlingsplaner är en förutsättning för förverkligande av en nollvision mot mobbning, könsdiskriminering och rasism. utvecklar sin politik mot mobbning i riksdagsmotion Mobbning. Liksom frånvaron av mobbning och trakasserier är nödvändig för att skapa en trygg arbetsmiljö är också arbetsro och god ordning detta. En undersökning från visar att ett tydligt regelverk med milda men konsekvent tillämpade sanktioner, befrämjar elevernas kunskapsinhämtande. (Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat av och .) Framgångsrika skolor som uppnår goda studieresultat har kommunicerat ett tydligt regelverk i hela organisationen och även till hemmen. Men arbetsro och ordning råder inte i alla 5 000 grundskolor. På frågan om det brukade vara lugnt i klassrummet svarade knappt hälften av eleverna , inte så ofta. eller Nej, aldrig. (Välfärd och skola SOU 2000:39). I den internationella PISA-undersökningen hamnade först på plats 31 av 36 länder när det gällde ordningen i skolan. Det är viktigt att skolpersonal reagerar när elever skolkar, kommer sent till lektioner, skräpar ner, stör under lektionstid eller bryter mot andra både skrivna och oskrivna regler. Utan ett tydligt regelverk riskerar värdegrunden att luckras upp och en förvirring uppstår om vad som är rätt och fel. Det är viktigt att varje skola har tydliga regler för vad som är tillåtet och inte. Men inte bara regler utan också klara besked för vilka åtgärder som sätts in när regelverket inte efterlevs. Föräldrar ska på ett tidigt stadium kopplas in när elever stör arbetsron i skolan. Skolk ska dokumenteras antingen direkt i betyget eller som en separat bilaga. Om elever tillåts att bryta mot regler och förordningar i skolan utan att någon vuxen reagerar förloras respekten för rättssamhället och risken är stor att regler kommer att brytas även utanför skolans värld. Respekten för rättssamhället och dess grundläggande värderingar är viktig att upprätthålla och skolan har ett stort ansvar för att bygga upp denna respekt. Lärarutbildningen måste ge stöd till ett aktivt jämställdhetsarbete i skolan. Det handlar inte i första hand om att undervisa om utan att indirekt förmedla värderingar. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och med kroppsspråk måste uppmärksammas. Jämställdhet är en av de viktiga frågor som behöver etisk belysning i skolan. Arbetsfördelning såväl i hem som i skolans värld och samhället i övrigt kan bli upphov till många intressanta samtal. Skolan bör aktivt uppmuntra såväl flickor som pojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön. På vissa förskolor har man tagit könsrollsproblematiken på allvar då personalen har fått reflektera över sitt eget beteende gentemot pojkar och flickor i olika situationer. För många förskollärare har det blivit en aha-upplevelse när de kommit underfund med hur olika de behandlat pojkar och flickor utifrån stereotypa könsroller. Projekt av detta slag bör bli vanligare även i . Kommunerna är skyldiga att erbjuda plats i förskoleklass, men deltagandet är frivilligt. kom : Integration förskoleklass, grundskola och fritidshem. En viktig slutsats i rapporten är att utvecklingen gått mot att sexåringarna fått mer skola än vad det var tänkt i reformen vars anda handlade om lek, skapande, experimenterande och utforskande. gick sexåringarna i sexårsverksamheten som tillhörde barnomsorgen. Den nya förskoleklassen som inrättades 1998 är en skolform nära knuten till grundskola, och tanken var att förskolans pedagogik skulle följa med till förskoleklassen och påverka arbetet även i . Men så har det alltså inte blivit enligt utredare. I stället verkar det som om skolans kultur med lektioner, raster och ämnen dominerar. Studien visar att många sexåringar har svårt att anpassa sig till skolans krav på mycket stillasittande. Detta är signaler som måste tas på stort allvar. Barndomens egenvärde måste respekteras. Utrymme måste skapas för både omsorg, lek, fritid och kultur. Därför bör förskoleklassens inriktning vara en kombination av inlärning, nyfiket sökande, lek, skapande men också social samvaro där möjlighet att uttrycka känslor, tankar och frågeställningar ges utrymme. Mot bakgrund av vårt resonemang om barndomens egenvärde vänder vi oss mot regeringens ofta förekommande begreppsglidningar i frågor som rör sexåringar men även de yngre barnen. Man för in skolans terminologi i förskolan och förskoleklassen. När det gäller förskoleklasser vill vi konsekvent använda begreppen pedagogisk verksamhet istället för utbildning, och ordet barn istället för elever. Barn måste få vara barn och utvecklas därefter. Det finns ingen anledning att stressa små barn för att förbereda dem för framtida studier. Var ålder har sin tid. Barn utvecklas positivt om de får tillräckligt med tid för lek och omsorg och vistas i en trygg miljö. Alla beslut som gäller barn ska utgå från principen om barnets bästa. Ingen kan bedöma det bättre än de som känner barnet bäst, vilket i normalfallet är barnets föräldrar. Det är föräldrarnas perspektiv och önskemål som ska utgöra utgångspunkten och de ska ges en reell möjlighet att kunna välja verksamhetsform för sitt/sina barn. Detta val gäller såväl som fristående förskola, familjedaghem som förskoleklass. är mycket kritiska till regeringens ambitioner att alla barn ska gå i förskola. Vi anser det vara positivt att olika alternativ finns tillgängliga för att varje förälder ska kunna hitta den typ av omsorg som passar just deras barn bäst. Vi utvecklar vår syn på förskoleklassen i motionen Barnomsorg för glada barn, trygga föräldrar och nöjd personal. 6.2 Skolstart och skolgång utifrån varje barns mognad Varje barn är en unik person som kommer till skolan med sina kunskaper och sin begåvning. Lärande sker inte bara i skolan utan i många andra miljöer. Skolan måste identifiera och bygga vidare på varje barns begåvning och styrka. Områden där eleven behöver särskilt stöd ska också snabbt identifieras för att specialpedagogiska resurser ska kunna sättas in. Detta kräver ett individinriktat synsätt och arbete och en noggrann dokumentation av varje elevs utveckling och lärande. Det kan bland annat ske genom regelbundna kunskapskontroller redan från tidig skolålder för att på så sätt upptäcka brister men också talanger på ett tidigt stadium. är kritisk till ett system som bygger på att alla elever ska lära lika mycket och på samma sätt. Skolan har allt för länge präglats av ett kollektivistiskt tänkande. Vår grundsyn, som innebär att alla är olika och lär på olika sätt och för med sig att skolan bör vara flexibel nog att möta elevers olika förutsättningar. Barn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller ålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Det leder till slutsatsen att skolstarten bör ske vid olika åldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuellt flexibel och ske successivt. vill också uppmuntra kommunerna att införa skolstart varje termin för att på så sätt öka flexibiliteten och bättre anpassa sig efter varje elevs förutsättningar och behov. Vi avvisar följaktligen obligatorisk skolstart för sexåringar. Vi ser positivt på att förskoleklasserna är obligatoriska för kommunerna men frivilliga för eleverna. Möjligheten att om det finns särskilda skäl skjuta fram skolstarten till det år barnet fyller åtta är också positivt. finns möjligheten till en flexibel skolstart i skollagen, men den utnyttjas i alltför liten omfattning. Det ska också finnas möjlighet att förlänga skolgången på grundskolenivå med för elever som önskar det och som bedöms ha behov av det för att uppnå de uppsatta målen. En sådan förlängning av skolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöver ytterligare tid. Regelbundna kunskapskontroller är ett viktigt led i att tidigt kunna sätta in extrahjälp för elever med behov. Även sommarläsning bör kunna övervägas som ett alternativ till förlängd skolgång. Liksom det är viktigt att se elever med svårigheter är det också viktigt att de elever som lär sig fortare än andra får stöd, uppmärksamhet och stimulerande arbetsuppgifter. Elever ska kunna gå igenom i snabbare takt än . Vi anser även att det skall finnas möjlighet för elever att göra uppehåll eller en termin före årskurs åtta eller nio. I stället för att gå i skolan skall de då ha möjlighet att gå en lärlingsutbildning inom ett område som de är intresserade av. Detta skulle vara en möjlighet dels för skoltrötta elever, dels för elever som vill pröva en särskild yrkesinriktning. 6.3 Övergång grundskola gymnasieskola Nästan alla elever från grund- till gymnasieskolan. Det är viktigt att övergången fungerar smidigt med till exempel informationsutbyte. Särskilda insatser för det bör vidtas. En nyckelresurs i arbetet är studie- och yrkesvägledarna vars roll bör stärkas. I läroplanen för definieras kunskap övergripande såsom fakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet. Denna kunskapssyn behöver än mer utvecklas i skolans alla ämnen varvid elevernas utveckling stimuleras mer än i en statisk faktafixerad skola. Skolans viktigaste uppgift är att uppnå målet att ge varje elev de kunskaper som är nödvändiga för att leva och verka i ett modernt samhälle. Att kunna läsa, skriva och räkna hör till de absolut grundläggande kunskaperna som varenda människa måste ha. Andelen elever som lämnar med underkänt i ett eller flera ämnen är alldeles för stor. Sedan det nuvarande betygssystemet infördes /98 har siffrorna pekat åt fel håll. Varje procenttal motsvarar ungefär 1 000 elever. Det innebär att ungefär 10 000 elever, eller en av tio elever i nionde klass, lämnar utan att ha behörighet till gymnasiet. Andel elever ej behöriga till gymnasiet (Källa: 212 tabell 1.1 A.) För att vara behörig krävs att man är godkänd i matematik, svenska och engelska; det handlar alltså om oerhört grundläggande kunskaper. Professor konstaterar att det [är] var tionde elev som inte når gymnasiebehörighet. Ändå ligger kraven uppenbart lägre än (Skola eller ungdomsomsorg (2002) sidan 88). Andel elever med ej godkänt i något ämne i årskurs nio (Källa: 212 tabell 1.1 A.) Om man istället studerar andelen elever som har underkänt i något ämne när de lämnar är resultaten ännu sämre. Från /98 till 2001/02 har andelen ökat från drygt 20 till . Det innebär att var fjärde elev eller ungefär 25 000 16-åringar lämnar med Icke godkänd i något ämne.