mot · GQ02MJ10 · 2003-02-05 00:00:00 — Vi får på intet sätt, genom vår gemensamma asyl- och flyktingpolitik, skapa en marknad för dem som smugglar människor. Särskild uppmärksamhet måste ges till den människosmuggling som har till syfte att exploatera kvinnor och barn sexuellt. Ytterligare resurser och samverkan nationellt och internationellt krävs för att komma tillrätta med denna människoförnedrande hantering. har det kommit många signaler om att svenska barn mår allt sämre. För ansvarstagande politiker går det inte att blunda för dessa tendenser. När regeringen i den nämnda skrivelsen (skr. 2001/02:166) anger den framtida inriktningen på barnpolitiken finns det knappast något som tyder på att de tagit signalerna om barns psykiska ohälsa på allvar. I tas cirka 70 000 barn och ungdomar om hand av den öppna barn- och ungdomspsykiatrin. ökade köerna och väntetiderna kan ibland vara upp till . I den socialdemokratiska barnpolitiken finns familjen knappast med över huvud taget. Dess roll intas där av andra aktörer i samhället. Detta är en del av problemet när det gäller den tilltagande psykiska ohälsan hos barn. Frågan är vem som skall bestämma föräldrarna eller regeringen. När regeringen redogör för vad den gjort för att uppfylla är det symtomatiskt att den pekar på maxtaxan inom förskoleverksamheten som ett exempel. krävs en kraftsamling för att ta fram tillräckliga resurser i syfte att ge utsatta barn och ungdomar det stöd och den hjälp som de behöver. Inte minst gäller detta resurser till de barn- och ungdomspsykiatriska mottagningarna. Mer tid för barnen är viktigare än allt annat. Narkotikasituationen i landet har försämrats genom ett ökat utbud som insatserna minskat, kompetens, kontinuitet och samordning gått förlorad. Det förekommer brister inte minst inom den vård och behandling som erbjuds missbrukare. De stödjande miljöerna bland barn och unga har också förändrats. Regeringens narkotikapolitiska handlingsplan (prop. 2001/02:91) saknade tillräckliga åtgärder för att minska utbudet av narkotika och för att hjälpa människor ur ett missbruk. Det behövs ett åtgärdspaket som innefattar utökade resurser och befogenheter till polis- och tullmyndigheter. Vidare måste missbrukarvården förbättras och få mer resurser. Det är inte möjligt att upprätthålla trovärdigheten i målformuleringar om ett drogfritt samhälle, om det inte omsätts i insatser. har vi ett alltför stort avstånd mellan narkotikapolitikens högt ställda målsättning och verkligheten. Att upptäcka och inse att ens barn eller tonåring tar droger är svårt. Föräldrar och familjer som på något sätt har erfarenhet av en anhörig med missbruksproblem vittnar om hur svårt det är att tyda signalerna och även att få hjälp och stöd. På det här området finns det således mycket övrigt att önska. anser att vård och omsorg måste ges en särställning i samhället och därmed tillförsäkras tillräckliga resurser. Därför måste de resurser som tillförs landsting och kommuner främst användas till att säkerställa en god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka. Den satsning som regeringen gjort i den senaste budgetpropositionen är inte tillräcklig för att garantera en god vård och omsorg. Det är nödvändigt att göra en översyn av hur kommuner och landsting samverkar kring vården och rehabiliteringen av personer som missbrukar alkohol och/eller narkotika. Det är även viktigt att se över stödet till individer som genomgått en lyckad drogrehabilitering. För att kunna klara av en drogfri vardag krävs ett större personligt stöd än som ges. Färskvattenkrisen är akut i ett växande antal regioner. Målet att halvera antalet människor som inte har tillgång till tjänligt dricksvatten till 2015, måste ske främst genom en långt effektivare användning av vattnet. För att målen ska nås krävs t.ex. att vattenåtgången i konstbevattning minskar med . Regeringen måste vara pådrivande för att bidra till att målen uppnås. När det gäller skyddet av de miljöerna i närområde kan vi konstatera att de vidtagna åtgärderna kring inte är tillräckliga. Miljö- och jordbruksutskottet har enats om ett tillkännagivande om att regeringen hos IMO bör ansöka om att svenskt vatten i bör få status som särskilt känsligt havsområde. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Detta innebär att regeringens strategi när det gäller skyddet av glädjande nog nu måste ändras. EU och regeringen hade inför förhandlingarna i ett mål att öka andelen förnybar energi till 2015. Detta mål misslyckades man att enas om. Eftersom detta mål är så pass avgörande för utsläppen av förorenande ämnen är det viktigt att internationellt, enskilt och via EU, försöker få till stånd större satsningar på förnybar energi. Nationellt måste överge förslaget med kvotbaserat elcertifikatsystem och istället satsa på ett fastprissystem och på så sätt ge förnybara energikällor bättre förutsättningar till effektiv tillväxt. Vi menar också att man bör miljöanpassa exportkreditnämndernas verksamhet. En stor del av energisatsningarna görs med stöd av exportkreditnämnder, och dessa måste ge långt större prioritet åt energieffektivitet och förnybar energi. Hiv/aids, tuberkulos (tbc) och malaria är de tre allvarligaste överförbara sjukdomar som plågar vår värld . Alla drabbar de fattiga i oproportionerlig grad. uppskattas antalet hivinfekterade till omkring 40 miljoner runtom i världen. Vid sidan om de negativa konsekvenserna för dödligheten, sjuklighetstalen och medellivslängden är skadeverkningarna för den samhälleliga och ekonomiska utvecklingen både långtgående och ödeläggande. På det individuella planet drivs människor allt djupare in i misär när familjerna förlorar sina försörjare, utkomstmöjligheterna försvagas, produktiva tillgångar säljs och besparingarna går åt till kostnaderna för hälsovård och för begravningar. Dessutom riskerar dessa sjukdomars negativa inverkan på samhället att rubba stabiliteten i hela samhällen. Risken ökar för konflikter. Kampen mot hiv/aids, tuberkulos och malaria kräver stora resurser. har inom EU gått i täten för att öka resursanslagen för sjukdomsbekämpning. Dessvärre har anslagen inte motsvarat behoven. skall inom EU fortsättningsvis arbeta för att tillgången skall öka på mediciner för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos (tbc) och malaria. Vi välkomnar en utveckling mot ett ekologiskt hållbart jordbruk. För att klara målen måste dock regeringen förändra de politiska styrmedlen och resurserna så att de överensstämmer med den inriktningen. En förutsättning för att jordbruket överhuvudtaget skall finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Regeringen har länge indikerat att en uppgörelse skall genomföras med lantbrukarna angående reducering av dieselskatten. Detta löfte har svikits gång på gång. kräver att denna skattesänkning genomförs . Att staten skall bära kostnader för djurdatabas och en del av avbytarverksamheten samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag som förenklar och förbättrar lantbrukarnas situation. är också kritiska till regeringens neddragningar på anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Detta visar brist på insikt om vilka åtgärder som krävs för att nå de uppsatta miljömålen, då anslaget används till många viktiga områden bl.a. till forskning för att minska växtnäringsläckage, ammoniakavgång samt säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel. Den biologiska mångfalden och fisket I skrivelsen tas frågan om ett ensidigt svenskt stopp för torskfiske upp. Det råder samstämmighet om att man ska ha ett uthålligt fiske och skydda torskbeståndet. Det har dock kraftigt ifrågasatts om ett ensidigt svenskt torskfiskestopp är det bästa sättet att skydda torsken. Att så inte är fallet har senast bekräftats av den europeiska kommissionen som menar att en sådan åtgärd endast skulle få försumbara konsekvenser. Klart är dock att något måste göras för att få bukt med svartfisket. Överfisket av torsk i uppskattas omfatta av de kvoter som fastställts. I skrivelsen talas om att internationellt arbetar för och prioriterar ett skyndsamt och brett genomförande av den internationella handlingsplanen för att eliminera och hindra icke rapporterat, olagligt och oreglerat fiske. menar att, istället för torskfiskestopp, krävs ökade kontroller och strängare sanktioner vid överträdelser av de bestämmelser som reglerar fisket. Det är den viktigaste åtgärden för att skydda torskbeståndet. Regeringen måste ensidigt och inom EU öka kontrollen dramatiskt. måste omgående få mer resurser för att kunna sköta den svenska kontrollen minutiöst. Det krävs också andra åtgärder såsom fler och större områden som är fredade för torskfiske, förlängt fiskeuppehåll under fiskens lekperiod och utökade minimimått för fångad fisk genom krav på redskapen. Det är också viktigt med en utflyttning av trålningsgränserna och ett införande av krav på redskap för att minska bifångster vid fiske efter bland annat räkor och kräftor. EU:s roll för hållbar utveckling går inte att överskatta. menar att EU måste visa en öppen attityd mot sin omvärld. Alltför ofta upplever denna omvärd att unionen vänder sig inåt. Vi menar att EU måste förändra denna bild. EU-ländernas flyktingpolitik måste bli mer human. Det utrikespolitiska ansvarstagandet måste bli starkare och mer gemensamt. Detta gäller såväl rivandet av handelsmurarna som ansvaret för att implementera hållbara utvecklingsstrukturer m.m. inom EU:s gränser, men också utanför dessa gränser. När det gäller länderna österut, exempelvis , och , kännetecknas utvecklingen av betydligt mindre stabilitet, ekonomiskt, politiskt och ekologiskt än i kandidatländerna. Problem inom dessa länder kan snabbt bli EU:s egna. EU måste därför se till att skapa bästa möjliga samarbetsklimat gentemot de östra grannländerna. Vi menar att EU:s hit-tillsvarande gemensamma strategier för m.fl. inte varit tillräckligt konkreta eller handlingskraftiga. bör EU erbjuda institutionaliserat ekonomiskt, politiskt och ekologiskt samarbete till stater som inte vill eller kan bli EU-medlemmar, kanske i stil med kandidatländernas Europaavtal. Regeringen bör undersöka denna möjlighet. von der Esch (kd)