ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr324 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ökad forskning om spelberoende. Spel kan vara en vardagsglädje, en social gemenskap på många arbetsplatser, men också kanske den enda regelbundna kontakten utanför hemmet. Svenska folket lägger alltmer pengar på spel. Många väljer också att spela hos utländska bolag och vadhållare via Internet. Spel hos utländska bolag är ett växande problem som behöver begränsas med hjälp av ökat internationellt samarbete, ett samarbete som rör både regelverk och polisiär övervakning. I har öppnats fyra statliga kasinon i Svenska Spels regi. Det har motverkat det illegala spelandet men ändå finns en kritik mot besluten med tanke på ett växande spelberoende. Spelberoende har många negativa konsekvenser för individer, familjer och samhälle. Det behövs förstärkning av forskningen kring spelberoendet. Forskningen kring spelberoende kan betonas och förstärkas genom inrättande av en professur i ämnet. En sådan professur kan bekostas genom intäkter från spelverksamheten. Med hänsyn till att Svenska Spels huvudkontor finns på och ett samarbete finns mellan och högskolan är det naturligt att en sådan professur knyts till högskolan på .
mot · GR02Kr325 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anpassning av kulturlokaler för människor med dolda handikapp. Att besitta ett handikapp är att vara begränsad i vardagen, detta gäller för både synliga och dolda handikapp. Med dolda handikapp menas till exempel sjukdomar som allergi, epilepsi och stomi. Kultur har en viktig betydelse för en god hälsa. Att tillgången till kultur ökar är ett viktigt mål för kulturpolitiken, men även för folkhälsopolitiken och inte minst för handikappolitiken. Inom dessa politikområden arbetas det flitigt med att försöka göra samhället mer tillgängligt för alla. begränsas människor med dolda handikapp i sin kulturkonsumtion bland annat på grund av dåligt anpassade lokaler. För att en kulturlokal ska vara tillgänglig för alla krävs att ventilationssystem och städning utförs på ett passande sätt så att personer med allergibesvär fritt kan vistas i lokalen. Det krävs att personal i kulturlokaler utbildas i vad epilepsi, diabetes och andra sjukdomar innebär så att de kan hjälpa till om personer med dessa handikapp skulle behöva akut hjälp. Det krävs att alla kulturinstitutioner utrustas med hjälpmedel för att klara av besökares eventuella kriser.
mot · GR02Kr330 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en stärkt och säkrad position för studieförbund och folkhögskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppluckring av bidragsregler vid sjuk- och förtidspensionering för att möjliggöra studier.1 1Yrkande 2 hänvisat till SfU. har genomfört en folkomröstning där behov av kunskap och information efterfrågades. Folkbildningsförbunden fick för sent besked om sin ekonomiska tilldelning för att medlen skulle kunna användas i folkbildningsverksamheten fullt ut. En folkbildning bygger på större långsiktighet och där formen av studiecirklar förutsätter tid för eftertanke och reflektion mellan cirkeltillfällena. Att på kort sikt i samband med en valrörelse kunna fungera fullt ut som en folkrörelse är därför inte möjligt. Årets valrörelse har gett upphov till många frågeställningar inte minst av demokratisk karaktär. Samtalet, respekten, lyhördhet och tillfällen till kunskapsinhämtande efterfrågades av många som ett recept för att återerövra det demokratiska verktyget. Det är inte minst i dessa sammanhang unika folkrörelsetradition ska ses. För alla som inte fått en gedigen gymnasie- eller högskoleutbildning är det en stor förmån att kunna komplettera i vuxen ålder. Även övriga utbud på studieområdet som t.ex. studieförbundens kurser och folkhögskolornas erbjudanden om veckor, terminer eller år är värdefulla komplement. Studieförbundens och folkhögskolornas grund- och specialkurser för arbetslösa har också varit viktiga instrument. För många som av olika anledningar misslyckats med tidigare studier eller inte kommit ut i arbetslivet kan en ombonad och ambitiös studiemiljö som den folkbildningen erbjuder ge nya möjligheter. Människor som uppbär sjuk- eller förtidspension och som ser en möjlighet att få studera bromsas i sin ambition av stelbenta regler vad gäller ersättningar. Studierna innebär i dessa fall en ekonomisk belastning och gör det för många omöjligt. Detta är synnerligen olyckligt då det skulle kunna bryta en cirkel av ensamhet och utanförskap. I vårt multikulturella samhälle är dessa mötesplatser en stor tillgång för ökad förståelse och respekt för varandra. Genom studieformernas öppna pedagogik ges också stora möjligheter att utforma och påverka kursernas och utbildningarnas innehåll och utformning. Det finns anledning för statsmakten att notera det stöd man fått genom de folkbildande organen och att deras villkor uppmärksammas och förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Kr331 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppföljning och kontroll av värdeautomater tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av de sociala effekterna av beslutet om s.k. värdeautomater i Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning och kontroll av värdeautomater. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisens möjligheter att ingripa mot illegala värdeautomater. 1Yrkande 1 hänvisat till SoU. anger i sitt handlingsprogram för att motverka spelberoende att mer än 100 000 svenskar bedöms spela på olika lotterier på ett sätt som är problematiskt. Av denna grupp beräknas cirka 25 000 personer ha mycket allvarliga problem och skulle behöva omedelbar hjälp för att komma ur sitt spelande och de negativa konsekvenser som detta leder till. Mycket talar för att institutets bedömning inte är en överdrift, snarare tvärtom. Bakom spelberoendet finns ett stort lidande både för den spelberoende själv och för närstående. Det är inte ovanligt att det okontrollerade spelandet leder till ohanterliga ekonomiska problem, kriminalitet och självmord. Det kraftigt ökade utbudet av spelmöjligheter både på Internet och i traditionella spelformer talar också för en kraftig ökning av spelberoendet, särskilt bland ungdomarna, som uppvisar en allt högre andel spelberoende. En av de enskilda spelformer, som enligt de spelberoendes egna organisationer är särskilt farlig, är värdeautomaterna. Här har statliga en stor andel av det legala utbudet som det illegala utbudet av spelautomater på den svenska marknaden bedöms uppgå till cirka 5 000. De senare har ofta ett nära samband med den illegala brottsligheten. De sociala effekterna av spelverksamheten, särskilt värdeautomaterna, synes vara så allvarliga att samhället måste se med största allvar på utvecklingen och göra en särskild uppföljning av de sociala effekterna av värdeautomaterna. Om de uppgifter stämmer som kommer från företrädare för spelarnas organisationer och sociala myndigheter om effekterna av värdeautomaterna finns det skäl att ompröva tidigare beslut om att godkänna dessa i en omfattning som dagens. Vidare måste uppföljning och kontroll av värdeautomater förbättras. Det är direkt otillfredsställande att Lotteriinspektionen uppges inte genomföra mer än 200 kontroller som legala värdeautomater finns på 2 200 serveringsställen. Slutligen bör en särskild studie genomföras av polismyndigheternas möjligheter och insatser för att ingripa mot de illegala spelautomaterna. Syftet ska vara att stärka polisens möjligheter att ingripa.
mot · GR02Kr333 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till Göterborgsmusiken och Flygvapnets musikkår tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten måste lämna en garanti för fortsatt ekonomiskt stöd av verksamheten hos Göteborgsmusiken om försvarets engagemang drastiskt minskar eller försvinner. Denna motion är en uppföljning av motionerna 2001/02:Kr228 samt 2002/03: Kr344. Risken att försvaret, genom FöMusC (Försvarsmusikcentrum), med kort varsel drar ner på eller helt drar in sitt uppdrag till Göteborgsmusiken kvarstår. Man önskar därför en garanti från staten att , om detta sker, skall vara förberett att gå in och omgående ta över försvarets del av det ekonomiska ansvaret. Göteborgsmusikens oro för att ovanstående skall inträffa kvarstår och grundar sig på två saker. Dels den allmänna nedskärningen inom försvaret som berör även FöMusC, dels en pågående utredning om fördelningen av det totala musikuppdraget inom FöMusC. Eftersom Göteborgsmusiken är en stiftelse, med tre stiftare som inte har ett ekonomiskt ansvar för verksamheten, har man ingen egentlig huvudman. Den ekonomiska trepartslösningen mellan , och Försvarsmusikcentrum innebär i princip att varje part skall stå för en tredjedel var av anslagen (försvaret genom sin uppdragsupphandling). Tyvärr finns ingen ordentlig dokumentation av överenskommelsen vilket komplicerar all anslagsansökan till alla berörda parter. Det är därför önskvärt att en skriftlig överenskommelse med riktlinjer och definition av åtagandena tas fram. Göteborgsmusiken håller en erkänt hög kvalitet. Det gäller såväl den civila verksamheten och orkestermusiken som den militära verksamheten med den ceremoniella musiken. Det är viktigt att slå vakt om att denna kvalitet bibehålles och utvecklas, något som förutsattes i utskottets betänkande 2001/02: KrU16: Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att Göteborgsmusiken, som är en professionell blåsorkester, även får en sådan ekonomi att verksamheten kan fortleva. Utskottet utgår ifrån att följer utvecklingen vid Göteborgsmusiken. Detta utvecklingsarbete försvåras av otydligheten, och osäkerheten, i vem/vilka som har det långsiktiga ekonomiska ansvaret för Göteborgsmusiken. I betänkande 2002/03:KrU1 konstateras helt korrekt att det inte synes föreligga något akut hot mot GöteborgsMusiken ... varför yrkandet bör avslås av . Göteborgsmusiken har inte fått några signaler från Försvarsmusikcentrum om indraget eller minskat uppdrag . Syftet med motionen är dock att göra kulturutskottet medvetet om den fortsatt överhängande risken att Försvarsmusikcentrum kan komma att behöva dra ner på uppdragets storlek med kort varsel, samt att få en garanti för att kulturutskottet därmed är berett att öka sitt anslag. Vi hemställer därför att skall besluta om att , i händelse av uppsagt eller förminskat försvarsmusikuppdrag för Göteborgsmusiken, går in som ekonomisk garant genom att ta över den ekonomiska del som uppdraget att vara Flygvapnets Musikkår motsvarar, i sin helhet eller vid förekommande fall vid förminskat uppdrag.
mot · GR02Kr334 · 2003-10-07 00:00:00 — Göteborgssymfonikernas roll som nationalorkester tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stöd till Göteborgssymfonikerna i sin roll som nationalorkester. Göteborgssymfonikerna utsågs av till nationalorkester. Beslutet kom att uppfattas närmast som en bekräftelse på det femtonåriga utvecklingsarbete orkesterns chefsdirigent, , bedrivit i . Från att ha varit en tämligen okänd orkester i hade man lyckats erövra en position som en av de ledande i . Vid beslut förutsattes att utnämningen inte skulle medföra ett ökat bidrag från statens sida. Göteborgssymfonikerna har innehaft rollen som nationalorkester. Symfonikerna i sin moderna skepnad har utvecklats under ledning av den estniske dirigenten . lämnar orkestern efter 22 enastående framgångsrika år. Till ny chefdirigent har utsetts den schweiziske dirigenten som tillträder sin befattning . Orkestern har, bland annat genom att knyta ytterligare två framstående dirigenter till sig, med inriktning på klassisk repertoar och med inriktning på modern repertoar, manifesterat sin vilja att driva utvecklingen vidare. Orkestern har också på olika sätt visat att man, trots att man inte fått några resurser härför, försökt leva upp till det ansvar som utnämningen till nationalorkester innebär. Orkestern har dock uttalat att den position som uppnåtts i det internationella musiklivet i än högre grad skulle kunna användas för att främja det svenska musiklivet såväl hemma som utomlands om ytterligare resurser ställdes till orkesterns förfogande härför. Enligt uppgift skall kulturministern tillkalla en utredare för att se över de svenska symfoniorkestrarnas resurssituation. Denna utredare bör ges i uppdrag att ävenledes beakta Symfoniorkesters möjligheter att utveckla sin roll som nationalorkester.
mot · GR02Kr335 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . har inlett sin nionde säsong sedan invigningen 1994. Under de år som den verkat har den byggt upp en bred publikbas i hela och fått gott renommé inom branschen. Publiktillströmningen och antalet föreställningar gör att mycket väl kan jämföras med i och är en uppskattad kulturell mötesplats för hela . En målsättning för är att bli ett av de intressantaste operahusen i där hög konstnärlig och teknisk kvalitet råder över en bred repertoar. I målsättningen ligger också en ambition att verkligen nå ut till alla, inte bara geografiskt utan också verksamhetsmässigt. har i rapporten till Duvemåla belyst musikteatrarnas situation och framtida problem och möjligheter. Än en gång konstateras musikteatrarnas framgångar och möjligheter men också behov av offentligt ekonomiskt stöd. Av de studerade institutionerna lyfter rapporten särskilt fram behov av utökat statligt bidrag har efter nio säsonger etablerat sig i branschen och hos publiken. Åtskilliga konstnärliga framgångar tillsammans med en påfallande genrebredd har säkrat utbyggnaden av en stor publikbas. Studier som gjorts vid visar att av den vuxna befolkningen i med omnejd återkommande gör minst ett besök på . har sedan starten arbetat målmedvetet för att nå en publik utanför . Det görs dels genom att underlätta för avlägset boende att komma till , dels genom turnéer, konserter och andra presentationer för att intressera en ny publik för föreställningar. har dessutom ett helhetsansvar för musikteaterverksamheten i genom sammanslagningen med i . Det övergripande målet med denna verksamhet är att främja, stärka och utveckla den regionala musikteaterverksamheten och behålla den lokala förankringen som byggts upp av Länsteatern. Ett stort problem för har redan från starten dock varit bristande finansiering av driften. bedriver en verksamhet som bedöms ligga i nivå med den som förväntas av staten som bidragsgivare och som ägare. För att långsiktigt kunna behålla verksamhetsnivån återstår dock att lösa resterande del av underfinansieringen. Ökningen av de statliga ekonomiska stöden har inte varit tillräckligt för att skapa en stabil situation. Det är för framtid mycket otillfredsställande att inte ha en ekonomi som är i långsiktig balans. Det omöjliggör rationell planering och effektiv användning av befintliga resurser. Även personalen känner av den stress och oro som blir följden av det ekonomiska läget. Att ytterligare skära ner på kostnaderna kan endast innebära en betydande försämring av både bredd och kvalitet. Risken är då överhängande att tappar den position som uppnåtts bland både publik och kritiker. Jämförelser med i och operan i visar att har alltför begränsade resurser. De offentliga bidragen och de konstnärliga och tekniska resurserna är utifrån ett verksamhets- och publikperspektiv betydligt mindre än de andra musikteatrarnas.
mot · GR02Kr336 · 2003-10-07 00:00:00 — Förebyggande socialt arbete för barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för våra folkrörelser i deras arbete för demokrati och för deras förebyggande insatser för barn och ungdomar. Våra folkrörelser och organisationer bedriver ett omfattande förebyggande arbete bland barn och ungdomar runt om i vårt land. Många är dessutom engagerade i arbete bland socialt utsatt grupper. Flera av folkrörelserna har historia med erfarenheter och kunskaper om verksamhet med barn och ungdomar. har många idéer och verksamhetsmodeller initierats av driftiga folkrörelsemänniskor i akt och mening att skapa ett drägligare liv för medmänniskorna. Dessa har skapats utan styrning av myndigheter och politiska beslutsfattare. Många av dessa modeller har sedan tagits över av kommun och stat och involverats i samhällets arbetsformer. En av de viktigaste effekterna för samhället har varit folkrörelsernas möjligheter att träna i demokratiskt tänkande och handlande. Behovet av detta blir knappast mindre . Höstens folkomröstning visar tydligt på behovet av att det finns arenor för samtal och diskussion. Men nya tider kräver förstås också nya modeller och det är ofrånkomligt att mycket av arbetet i organisationerna genomförs av anställd personal. Inte minst kravet från stat och kommun att kunna mötas har medverkat till denna utveckling. Detta kräver därmed ett omfattande stöd för att kunna vara medspelare när det offentliga talar om vikten av stöd till folkrörelser och deras betydelse i samhällsarbetet. För att detta arbete ska kunna fortsätta krävs ett samhällsstöd som i sin grund är villkorslöst. Det finns sannolikt mycket goda skäl att tro att idrottsrörelsen använder sitt anslag till idrottens utveckling, trossamfunden till sina idéfrågor och folkbildningen till att öka utbudet av kultur och studieverksamhet. De har också fått förtroendet att själva fördela anslagen inom de ramar som anges i regleringsbrev till de myndigheter de själva utgör i egenskap av att vara bidragsfördelande. Något motsvarande grundstöd finns inte för övriga folkrörelser. De anses istället behöva bedriva sitt arbete i projektform, något som ur ett långsiktigt perspektiv får anses mycket tveksamt. Demokrati är inget projekt. Det är något som alla måste föra en daglig kamp för. Folkrörelser som har en bred och omfattande verksamhet måste kunna få arbeta utan detaljregleringar. Den modell som ligger till grund för att fördela anslagen till idrottsrörelsen, folkbildningen och trossamfunden borde därför uppmärksammas mera och kunna fungera som förebild även för andra folkrörelsers anslagsfördelning.
mot · GR02Kr338 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturtidskrifterna. Även relativt små tidskrifter kan spela en stor roll för opinionsbildningen och det offentliga samtalet. Denna funktion som kulturtidskrifterna spelar i samhället har försummats såväl inom forskning som i mediepolitik. Flertalet utgivare utgår från ett gemensamt intresseområde. Det kan vara en grupp invandrare, ungdomar eller forskare som saknar forum som förmedlar just deras erfarenhet och kunskap. Den främsta drivkraften är mötet med läsekretsen, att bli delaktig i den offentliga debatten, snarare än att uppnå en viss storlek på upplagan. blir arbetet med tidskriften och de publicistiska och informationstekniska frågor som därigenom väcks till en praktisk lektion i yttrandefrihetens innehåll och betydelse. Dess syfte och funktion är på så vis dubbel. Utöver att vara ett redskap för kunskap och reflektion är den också en väsentlig del av den icke-institutionella offentligheten. Att värna om kulturtidskriften ett värnande om demokratin och yttrandefriheten. fungerar även som ett viktigt forum för både nya och etablerade skribenter, författare, illustratörer, fotografer och grafiska formgivare. Det är i kulturtidskriften som många av dessa ges möjlighet att debutera, utveckla sin förmåga och fördjupa sig inom ett ämne på egna villkor. De har visat sig skickligare än många andra medier på att ta vara på det mångkulturella möjligheter. Såväl på tidskriftsredaktionerna som i spalterna, genom de debatter som initierats och de röster som fått komma till tals, har kulturtidskrifterna visat sig gå i spetsen för interkulturell dialog. De bidrar, trots att det sällan är deras uttalade målsättning, till integrationen i samhället. När stödet till kulturtidskrifterna infördes var det för att ge samma stöd som dagspressen fick. Båda stöden har yttrandefriheten som det främsta incitamentet. har stödet urholkats på olika sätt. Mot bakgrund av detta bör man ta ett samlat grepp över stödet till kulturtidskrifterna.
mot · GR02Kr339 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarstagande för den svenska fotoskatten. Fotografiets värde är obestridligt. Fotografiet skildrar vårt land och framåt. Fotografiets värde som informationsbärare och historiskt dokument är lika betydelsefullt som andra historiska dokument och föremål som finns på museer, i arkiv och på bibliotek. har av befolkningen tillgång till en kamera. tas mellan 350 och 400 miljoner fotografier proffsbilder och amatörbilder. En stor del av den svenska bildskatten slängs , andra bilder förvaras på ett felaktigt sätt och ytterligare bilder göms undan i museernas magasin. Urvalet av vad som ska bevaras åt eftervärlden borde vara resultatet av professionella överväganden och inte, som ofta , av slumpen. är ansvarsmuseum för svensk kulturhistorisk fotografi. har inte längre någon avdelning för samtida konstfotografi. Länsmuseerna har det regionala ansvaret för den kulturhistoriska fotografin. Alla har stora samlingar och alla saknar personella och ekonomiska resurser för att tillfredsställande kunna utföra sina uppdrag. Fotografin har en ojämförlig genomslagskraft. Den påverkar hela vår kultur och förändrar ständigt vår världsbild. Att analysera, utveckla och bevara detta kräver ett nationellt ansvarstagande. Flera förebilder för hur detta kan organiseras finns, t.ex. Nederlands Foto-Instituut i , La i och i . behöver en nationell mötesplats för att utveckla fotografin för framtiden och för att ta ett samlat ansvar för bevarandet av den svenska fotoskatten.
mot · GR02Kr340 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uppföljningen av och sammansättningen i till trossamfund, SST. Inom EU och i har gjorts ett medveten insats för att utrota diskriminering och se till att principen om respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna blir verklighet. Som en effekt av ett av EU-direktiven inom diskrimineringsområdet trädde den nya lagen om förbud mot diskriminering i kraft . Lagen täcker en rad områden i samhällslivet utanför högskolan och arbetslivet, där det redan fanns lagstiftning. I samband med att statkyrka-reformen trädde ikraft antogs lag om stöd till trossamfund. Lagen reglerar hur samhällets ekonomiska stöd får fördelas till trossamfunden. Av lagen framgår att statsbidrag får lämnas endast till ett trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. I förarbetena till denna bestämmelse fordras för att ett samfund skall anses uppfylla lagens krav att det motverkar alla former av rasism och andra typer av diskriminering samt våld och brutalitet. Trots detta kan homosexuella fortfarande av trossamfund utsättas för bristande respekt och kränkande särbehandling på grund av sin sexuella läggning. Det kan vara fråga om att personer nekas medlemskap i trossamfund eller om anställningar som inte kommer till stånd på grund av den sökandes sexuella läggning. Det finns också exempel där homosexuella inte kommer i fråga för förtroendeuppdrag inom trossamfund och uttalanden från samfundsledare som berör bemötande och attityder till homosexuella på ett homofobt sätt. Skattebetalarnas ekonomiska stöd till trossamfunden fördelas av till trossamfund, SST. Med kännedom om att Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, HomO, har uppmärksammat frågan om samfundens ansvar i arbetet mot diskriminering på grund av sexuell läggning och trots de erfarenheter av kränkande särbehandling homosexuella vittnar om har inga åtgärder vidtagits i de fall samfunden inte uppfyllt lagens krav. Troligen är det inte möjligt i dagens situation med ett SST som i praktiken sitter i samfundens knä. Rådande ordning är direkt olämplig och jävsliknande situationer uppstår genom att representanter i trossamfunden är ledamöter i . För att upprätthålla legitimitet för samhällets ekonomiska stöd är det nödvändigt att ändra sammansättningen i SST och att instrument för uppföljning och indragning av stöd används i de fall samfund väljer att inte leva upp till de krav som riksdag och regering ställer. Detta bör ge regeringen till känna.