mot · GR02Ub271 · 2003-10-07 00:00:00 — Tillsynen måste i en sådan situation skärpas så att elevernas rättigheter till likvärdig utbildning och trygghet i skolan kan garanteras. har huvudansvaret för tillsynen av skolan. Kommunerna har ansvar för att den direkta tillsynen sker i de kommunala skolorna samt har en insynsrätt i friskolorna. Tillsyn av undervisningens innehåll och kvalitet, förekomst av mobbning, möjligheter till elevdemokrati, resurser för barn med läs- och skrivsvårigheter, risk för otillbörlig indoktrinering etc. förekommer ännu i alltför liten utsträckning. Det är naturligt att , med sitt övergripande ansvar, tillser att kommunerna får information om vad som förväntas av dem och sedan kontrollerar att kommunerna verkligen bedriver en aktiv tillsyn enligt anvisningarna. Frågan om tillsyn aktualiseras i och med att många fristående skolor tillkommit . Kommunerna har ingen tillsyn, men dock en insynsrätt, av fristående skolor, och , som ansvarar för tillsynen, gör alltför glesa besök. Inte minst med tanke på de fristående skolornas framtid och den ryktesflora som vuxit fram kring vissa av dessa skolor (speciellt de med skolans verksamhet förankrad i någon speciell religion) borde tillsynen ske med extra stor omsorg. Elevernas rättigheter, enligt skollag och läroplan, måste garanteras vid alla skolor. är för en mångfald av pedagogiska metoder och speciella inriktningar. Vi vill emellertid inte medverka till skolor där samhällets tillsyn sviktar och elevernas rättigheter och personliga integritet inte kan garanteras. Det är viktigt att tillsynen även täcker undervisningens innehåll och sociala förhållanden vid skolan och att detta gäller tillsyn av såväl fristående som kommunala skolor. Vi vill att har möjlighet att bedriva en aktiv tillsyn där inspektioner är ett naturligt inslag. Vi vill också ge en ytterligare sanktionsmöjlighet genom att ge dem möjligheten att utdöma böter i likhet med förslag. Som arbetsgivare har kommunen ett ansvar att förebygga trakasserier och diskriminering i arbetslivet d.v.s. på skolorna. anser att det är viktigt att varje skola upprättar handlingsplaner mot trakasserier, dels mot mobbning, dels mot sexuella trakasserier. I framtagandet av handlingsplaner ska eleverna vara delaktiga. Nästan hälften av alla tonårsflickor och en fjärdedel av pojkarna har varit utsatta för sexuella trakasserier, var nionde elev uppger att de varit utsatta för homofobiska kränkningar, var femte elev säger att våld och rasism förekommer på skolan samt många funktionshindrade elever är utestängda från aktiviteter utanför klassrummet p.g.a. otillgängliga lokaler. En sådan arbetsmiljö vore oacceptabel för vuxna. Det är viktigt att kommunerna också följer upp arbetet mot trakasserier och diskriminering i sitt kvalitetsarbete. Därför måste kommunerna och skolan tillsammans ta ansvar så att skolans arbetsmiljö blir bra utifrån arbetsmiljö-jämställdhet-jämlikhetssperspektiv och befriat från alla slags trakasserier. Arbetsmiljölagen och jämställdhetslagen ska gälla i skolan för eleverna. Frågor kring mobbning skall ingå som en del i skolans viktiga uppgift: att ge eleverna en demokratisk grundsyn, som bygger på respekt och förståelse för medmänniskor, tolerans och solidaritet. Några särskilda problem i anslutning till mobbning som vi vill belysa är den grova förnedring som många flickor utsätts för bl.a. i ett kränkande språkbruk och sexuella anspelningar av ovälkommen natur. Barn med funktionshinder är mer utsatta för utanförskap och mobbning i skolan än andra barn enligt . Det kan gälla glåpord med koppling till funktionshindret och att allmänt inte kunna delta i skolverksamheter utanför klassrummet vilket kan leda till ett utanförskap och ensamhet. Barn med utländsk bakgrund känner sig oftare mobbade än andra barn och mer orättvist behandlade av lärarna. Att bli utsatt för mobbning kan leda till döden. Det har visat sig att mobbning är en bakgrundsorsak till ungdomars självmordsförsök. Frågor kring mobbning är ett viktigt inslag i skolans arbete. Detta har direkta konsekvenser för val av åtgärdsprogram. Ett program mot mobbning måste innehålla klara regler för hur man aktivt skall kontrollera om mobbning förekommer, regler för hur mobbning förebyggs genom att frågan uppmärksammas och diskuteras återkommande, såväl inom skolan med eleverna som med föräldrar och personal samt ett särskilt handlingsprogram för den situation då mobbning upptäcks. Elever, föräldrar, personal och skolledning skall engageras aktivt i arbetet med att förebygga och upptäcka mobbning. Hur mobboffer och mobbare skall behandlas skall klart anges liksom beredskapen att följa upp ett ärende . Mobbning är en för alla på skolan, inklusive föräldrar, gemensam angelägenhet. Det är viktigt att också eleverna är delaktiga i framtagandet av åtgärdsprogram mot mobbning. Mobbning bör klassas som brott, så att ansvariga och lagstiftningen behandlar det för vad det är: en fysisk och psykisk misshandel i syfte att bryta ned en människa. Därför bör möjligheter att införa mobbning i ses över; vad som avses med mobbning och att det tillika med grov kvinnofridskränkning tar särskild hänsyn till frågan om gärningen utgjort ett led i en upprepad kränkning av personens integritet. Det är just denna systematik och upprepning i den kränkande behandlingen som gör mobbningen så mycket allvarligare än en enskild handling. Det är också viktigt att lärare är bra förebilder och ingriper vid mobbning samt att lärarna själva inte kränker och behandlar elever illa. Det har varit ett flertal uppmärksammade fall där elever utsatts för mobbning utan att tillräckliga åtgärder vidtagits för att få slut på mobbningen. Då ersättning krävts av kommuner för att inte ha vidtagit tillräckliga åtgärder har det visat sig svårt att få till stånd, trots mångårigt lidande för den enskilde. Det finns behov av att stärka skyddet för den enskilde mobbade eleven och ge större möjligheter till ersättning. Därför menar att mobbade ska ha rätt till skadestånd från kommuner eller annan huvudman som inte gjort tillräckligt. Skollagen måste ändras så att en elevs rätt att juridiskt ställa skolan till svars när skolan genom underlåtelse eller aktiva handlingar kränkt elevens rättigheter förs in där. Dock måste det förtydligas vilka krav samhället ställer på skolans arbete för att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning, därför bör det införas minimikrav vad det gäller skolornas förebyggande arbete. Mobbning är, enligt , när en person upprepade gånger och , blir utsatt för skada eller obehag, verbalt eller fysiskt. Den verbala mobbningen kan handla om kränkande tillmälen och uteslutning av andra ur en gemenskap. Exempel på fysiskt våld är knuffar, örfilar, sparkar och knytnävsslag. Psykiskt våld utgörs främst av hot om fysiskt våld. Det är nämligen inte skollagen som används i de uppmärksammade mobbningsfall som går till domstol. I stället får skadeståndslagen användas. Om kommuner kunde dömas till skadestånd, skulle det bidra till att mobbningen tas på större allvar. Elever är omyndiga under merparten av sin skoltid och det är därmed beroende av föräldrarnas eller annan vårdnadshavares ekonomiska situation om åtal ska väckas eller ej. Därför bör det övervägas om särskilda företrädare kan gå in istället för vårdnadshavaren. En skola som inte diskriminerar Skolan ska vara en mötesplats för alla oavsett barnens eller föräldrarnas kön, sexuella läggning, etniska tillhörighet, sociala ursprung, funktionshinder eller ställning i övrigt. Skolan ska vara en plats där alla utifrån sina egna möjligheter kan utvecklas och verka efter sin förmåga. trädde lagen om lika behandling av studenter i högskolan i kraft. tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och samordna diskrimineringslagstiftningen. Vi vill att utredningen särskilt uppmärksammar och gymnasieskolan som områden som omfattas av diskrimineringslagstiftningen. Vid behov ska detta införas som ett tilläggsdirektiv till utredningen (2002:11). bör enligt vad som anförs ovan få i uppdrag att se över skolornas handlingsplaner dels mot trakasserier, inklusive sexuella trakasserier, dels mot mobbning och dels mot diskriminering. de gröna anser att det är av stor vikt för att stödja och hjälpa ungdomar som är på väg in i den vuxna sexualiteten att det finns en bra och tolerant sexualundervisning i skolan. I vår motion om HBT-frågor (2003/04:So568) föreslår vi ny lagstiftning till skydd för elever som trakasseras. Därutöver behövs en översyn av hur HBT-frågor och personer skildras i läromedel. Skolan bidrar, genom sin planering, till viss del till den stress som ungdomar känner av . En återkommande faktor som kommit fram i undersökningar gjorda av är schemaläggningen. Det kan gälla snålt tilltagna raster, nollbyten, d.v.s. det finns ingen tid avsatt mellan lektionerna, och värst är det efter idrotten samt att proven inte är jämnt utspridda över terminen. Avskaffa den nationella timplanen Ett sätt att minska stressen skulle kunna vara att avskaffa timplanen. Vi är alltför fixerade vid det som är mätbart och fast. Vi lever i en mycket komplex och föränderlig värld. Att förmedla denna komplexitet och föränderlighet är en stor utmaning för vårt lärosystem och en nödvändig del i vägen från fixering vid resultat till fokusering på processen. Vi kan inte bara kräva större kreativitet av personalen i skolorna, utan att ge dem större frihetsramar. Försöksverksamheten som startade , innebär en fullständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne och ämnesgrupp. Skolor som ingår i försöket omfattas dock av övriga bestämmelser som gäller för . Det innebär bl.a. att timplanens bestämmelser om totalt garanterat antal timmar för () gäller. Försöksverksamheten pågår i ca 80 kommuner. Dessa kommuner har i sin tur valt ut de ca 900 deltagande skolorna. Genom att avskaffa den nationella obligatoriska timplanen kan man främja ett mer flexibelt pedagogiskt arbete i skolan, samt minska tidspressen mellan lektioner, idrott och lunch. Vi i de gröna anser att vi bör avskaffa den nationella timplanen, men i likhet med försöksverksamheten ha kvar det totala antalet garanterade timmar. Det bör vara upp till varje kommun eller annan huvudman att avgöra hur man vill arbeta och givetvis kan man då välja att arbeta efter en egen timplan. Vi måste ge skolorna större frihet som vi skärper uppföljningen. En annan press är att barn förväntas mogna och utvecklas i samma takt. Men barn mognar i olika takt. Pojkar senare än flickor. Därför måste skolstarten vara mer individanpassad och flexibel. Vissa barn är mogna att börja med skolarbetet , andra är kanske inte mogna förrän och behöver mer tid att få leka av sig innan allvaret börjar och de kan koncentrera sig . Det ska vara barnets utvecklingsnivå som är avgörande, inte den fysiska åldern. Därför bör det införas en möjlighet att kunna börja skolan vid olika åldrar, en mer individuellt anpassad skolstart. finns ju en möjlighet att börja vid sex eller ålder, men vi anser att denna valfrihet att anpassa sig efter varje individs individuella behov bör utsträckas till . Alla har vi dessutom olika dygnsrytm, en del är morgonmänniskor och andra är kvällsmänniskor, därför borde det finnas möjlighet för eleverna att få inflytande över sin skoldag och när den ska starta. Framför allt för de äldre eleverna. I rapporten från menar man att det finns ett anmärkningsvärt samband mellan stress och morgontrötthet och som kan vara en signal på överbelastning. Dessutom finns det belagt att stress ökar . har länge krävt betygens avskaffande och vill att skolan istället fokuserar på att följa upp eleverna kontinuerligt via samtal och utvärderingar. Vi vill att man utreder alternativ till dagens betygsystem. Men som betygen är utformade utgör de en stor stressfaktor framför allt för de äldre eleverna. Dessutom har stora prov en förmåga att samla ihop sig i slutet av läsåret och då komma . Detta medför att eleverna väljer vilka prov man ska läsa till, antingen för att man redan ligger bra till i ett ämne eller för att man måste klara ett prov för att få betyg. Men det kan vara omöjligt att läsa till alla. Betygshetsen på de teoretiska programmen försämrar studiemiljön. Elever väljer ibland kurser efter hur lätt det är att få konkurrenskraftiga betyg (i stället för efter intresse), och på andra program ser vi en direkt utslagning av grupper av elever som inte klarar den betygsfixerade studiesituationen. Vi vill istället starta en diskussion om och utreda ett alternativt system som bygger på muntliga utvecklingssamtal kompletterat med skriftliga rapporter. Läs mer om betyg i motion om ett alternativt betygssystem. Att få bra och näringsriktig kost är en förutsättning för att dels kunna växa, dels ta till sig skolans undervisning. I dagens stressande vardag har mat blivit enbart ett s.k. födointag med framför allt snabbmat som råvara. Att äta långsamt i en trevlig atmosfär och äta mat baserad på riktiga råvaror har blivit en lyx få förunnad. Där har skolan en uppgift att fylla att på ett trevligt och rofyllt sätt erbjuda bra frukost och lunch till eleverna. Ekologiska och närodlade produkter ser det som en självklarhet att den mat som serveras i de kommunala köken i möjligaste mån är ekologiskt framtagen. Ett riktmärke att använda sig av är Krav. Kravs märke visar bland annat att produktionen sker utan kemiska bekämpningsmedel och utan konstgödsel, att djuren behandlas väl och får vistas ute i det fria och att inga genmodifierade organismer får förekomma i produktionen. Ett Kravauktoriserat hushåll ska exempelvis erbjuda en Kravhuvudrätt på menyn minst . Regeringen bör tydligt ta ställning för att det i de kommunala köken främst serveras ekologiskt framtagen mat. Livsmedel hämtas in från allt mer avlägsna platser och vi förväntar oss att säsongsbundna varor ska finnas tillgängliga året runt. Detta skapar fler och längre transporter. Transporterna, vid sidan av produktion, förädling och tillagning, svarar för en stor andel av livsmedelskedjans utsläpp av koldioxid, kolväte och kväveoxider. Med anledning av detta anser att den mat som serveras i de kommunala köken så långt som möjligt ska vara närodlad. Livsmedel från andra länder bör i första hand vara ekologiskt odlade och rättvisemärkta. Detta för att bidra till en mer rättvis handel i världen och hjälpa de enskilda och odlarkooperativ som försöker försörja sig på att producera rena livsmedel. Matens inverkan på hälsan Allt fler barn blir överviktiga. Det beror både på att vi i dagens samhälle rör oss för lite och på att vi äter fel. I dagens samhälle äter av befolkningen onyttigt. Mycket läsk, snabba kalorier, oregelbunden måltidsordning är omvärldsfaktorer som utlöser fetma. Att skolorna serverar vällagad (på plats) och näringsrik mat i trevlig miljö har stor betydelse för barns nuvarande och framtida hälsa. Felaktig kost kan orsaka både cancer och hjärt-kärlsjukdomar. Faror finns också med för lite fibrer, för mycket fett, socker och salt t ex. Men dåliga matvanor kan t ex även leda till psykiska problem genom brist på olika ämnen. Det finns också rön som pekar på att för låga halter av essentiella fettsyror kan ha samband med hyperaktivitet, liksom överintaget av socker hos barn. Övervikt har olika orsaker Men övervikt är också en klassfråga. Enligt är övervikt vanligare i socioekonomiskt svaga grupper. En undersökning inom visar att övervikt och fetma är 56 gånger vanligare bland barn i de fattigaste delarna av länet än i de rikaste. I mer resurssvaga områden äter barnen mindre grönsaker, dricker mer fet mjölk och äter mer snabbmat till middag. De hoppar också oftare över måltider och äter oftare utan sällskap av någon vuxen. Organiserad fysisk aktivitet och rörliga aktiviteter efter skolan är vanligare i resursstarka områden. Då maten och vår livsstil i hög grad påverkar vår hälsa bör detta debatteras, diskuteras och forskas på betydligt mer än vad som sker . Skolan har ett ansvar och kan stödja de elever som är eller riskerar att bli överviktiga genom att se till att det finns ett bra utbud i skolans kafeteria, kiosk eller automater och att det inte finns läsk, godis och snacks. Men även föräldrar har ansvar; goda mat- och rörelsevanor grundläggs tidigt under småbarnsåren. Livsmedelsindustrin bör också ta sitt ansvar vad det gäller framtagande av snabbmatsprodukter som innehåller höga nivåer av socker men också tänka över sin reklam. Det finns många fördomsfulla resonemang om att feta eller överviktiga har dålig moral etc. Men vissa personer är helt enkelt genetisk disponerade för att dra på sig övervikt och fetma. Om man förutom den genetiska faktorn har en krokig attityd till mat och inte heller rör på sig är risken stor för övervikt och fetma. För feta och överviktiga barn så är prognosen att förblir feta i övre tonåren, och därmed ökar sannolikheten för att de förblir feta även som vuxna. Den andra sidan av fetma och övervikt är ätstörningar. Störningen i ätbeteendet kan handla om fasta eller sträng diet, hetsätning, självframkallad kräkning eller laxering. Den som har en störning i upplevelsen av den egna kroppen har en negativ bild av sin egen kropp, hon/han upplever sig för stor, för fet eller för klumpig och har svårt för att uppfatta kroppens signaler. Forskare menar att det inte finns någon given koppling mellan ätstörningar och psykiatriska problem. I gruppen med ätstörningar finns allt från allvarliga problem med psykoser till mycket milda eller inga psykiatriska problem alls. Det är viktigt att de anorexi- och bulimienheter som finns på vissa håll finns kvar för att garantera en bra vård för denna grupp. Anorexi kryper allt längre ner i åldrarna. Det har också visat sig att det är högpresterande barn från framgångsrika medelklassfamiljer som sjukdomen slår hårdast mot. är det mest flickor som drabbas, men har andelen pojkar med ätstörningar ökat drastiskt. Anorexi är inte längre enbart en reaktion på reklamens och massmediernas bilder av smala kvinnor, utan på den vardagsstress som båda könen känner. Barn känner av vuxnas stress och press. Rörelse i skolan och I dagens data- och spelsamhälle ser vi allt större långsiktiga hälsoproblem genom att barn och ungdomar rör sig för lite. Många barn och ungdomar sitter framför datorn och TV:n och förblir sittande. Det verkar som om vi glömt bort hur viktigt det är att klättra i träd, hoppa hage, springa ikapp, stampa i vattenpölar, spela fotboll, simma och överhuvudtaget röra sig. En viktig del är att föra in förskolepedagogiken i lägre åldrar som handlar just om att få in mera rörelse i verksamheten. är problemet det motsatta grundskolepedagogiken tränger ner i förskolan, och resultatet blir istället mera stillasittande. Och detta stillasittande blir bara värre . Mera fysisk aktivitet under skoldagen är viktigt. Det handlar inte i första hand om ett ökat antal idrottstimmar utan främst om att få eleverna att röra sig mer under lektioner och raster. Vi behöver mera av rörelse i skolans alla åldrar, från förskolan till gymnasiet. För att uppnå detta måste det finnas tid och plats för all slags rörelse (idrott, gymnastik, dans, promenader) i varje skola för alla elever, gärna i samarbete med lokala föreningar. Vi vill att det finns ett pass med någon sorts rörelse i varje klass i skolan, från första årskursen i till sista årskursen i gymnasiet. Och vi måste vidga begreppet elevhälsa till att omfatta även rörelse och mat, på väg mot en stressfri skola! För att barn och ungdomar ska kunna ha en aktiv fritid är det av stor vikt att kommunerna prioriterar detta i sin verksamhet så att inte hyror för sporthallar m.m. blir så dyra att medlemsavgifterna i sin tur blir alltför höga. Detta bidrar i sin tur till att barn och ungdomar från familjer med sämre ekonomi också har möjlighet att deltaga i olika sportsammanhang. Att kunna ha en meningsfull fritid är en rättighet för alla barn! Vi i de gröna anser att eleverna ska ha tillgång till en välorganiserad skolhälsovård/elevvård som är lättillgänglig och förtroendeingivande. Ett nytt helhetsbegrepp behövs. Vi anser att den tidigare skolhälsovården och elevvården bör samlas under begreppet elevhälsa. Elevhälsan skall ta ett vidare ansvar och ha en bred kompetens som ser till människans hela livssituation. Elevhälsan kan t ex bemannas med skolkuratorer, -psykologer, -sköterskor, specialpedagoger samt andra berörda personalkategorier. Det bör inom elevhälsan finnas fler kompetenser än i den vanliga skolmedicinen. Vi måste se eleven eller rättare sagt människan i ett helhetsperspektiv. Kropp och själ hänger ihop. En viktig kompetens är kunskapen om självmord. Den bör även finnas hos annan skolpersonal såsom lärare och rektorer. Närhet och tillgänglighet till skolsköterskor är grunden för kontakt och förtroende. Av dem som hade svarat på elevhälsoenkäten som bl.a. ansvarade för hade av skolsköterskorna och kuratorerna ansvar för fler än 800 elever. Skolpsykologerna hade i ännu högre utsträckning ansvar för fler än 800. är BUP överlastade därför att basvården i skolan inte fungerar. Många barn kan komma på rätt köl igen med hjälp av stöd av skolkuratorer m.fl. ser det som angeläget att tillgången till elevhälsa förbättras. Därför är det viktigt att antalet skolsköterskor, kuratorer och psykologer ökar inom skolan. Skolan är inte organiserad utifrån elevernas behov. Det krävs en samverkansprocess där elever, lärare och rektor diskuterar hur just deras skola ska bli en bra arbetsplats för alla. Att sänka ljudnivån i skolan är en viktig fråga för att skapa en bättre arbetsmiljö. Hög ljudnivå är ett problem som ger konsekvenser på olika sätt som beskrivs nedan. Buller ger sämre livskvalitet Enligt utsätts mer än två miljoner människor för alltför höga bullernivåer enbart från trafiken. Det är känt att buller ger sämre livskvalitet och försämrar inlärning. Nya studier tyder även på att buller ökar risken för förhöjt blodtryck. hörselkliniker redovisade 1998 att 360 barn drabbas av hörselskador av för hög ljudvolym. Enligt upplever var tredje 10-åring att ljudnivån i klassen är för hög. En ständigt hög ljudnivå stressar såväl barn som vuxna och hindrar dem från att tänka, reflektera och i förlängningen lära sig saker, menar stressforskaren . anser därför att det krävs regelbundna kontroller av skolans inre bullernivå både i de gemensamma uppehållsutrymmena och i matsalarna. Barn ger ljud ifrån sig, att vara högljudd är normalt när man är barn. Men allt fler barn klagar över höga ljudnivåer. Men eftersom barn själva åstadkommer mycket ljud kan det vara lätt att tro att barn tål höga ljudnivåer bättre än vuxna. Men så är inte fallet. I själva verket är barnets hörselsinne känsligare än vuxnas. Det är av stor vikt att kommunerna har regelbundna kontroller vad det gäller bullernivåer i miljöer där barn vistas. Då barns öron är mer känsliga än vuxnas bör det ses över huruvida det krävs särskilda gränser för bullernivåer för barn. I allmänna råd om buller inomhus och höga ljudnivåer skrivs det att barn utgör en särskild riskgrupp och att barn har en kortare och smalare hörselgång. Detta kan innebära att den maximala förstärkningen sker högre upp i diskantområdet där ljud lättare orsakar skada. För att uppnå fullgott skydd även för mindre barn bör ljudnivåer hållas extra låga. bör få i uppdrag att se över huruvida nivågränserna är anpassade till barnets känsliga öra. Problem pga av talmaskering Ljud kan påverka uppfattbarheten av tal (talmaskering) genom att ljudnivån överstiger talets. I situationer där talmaskering förekommer kompenserar talaren ofta genom att höja rösten. En hög bakgrundsnivå, t ex på förskolor och i skollokaler, leder också ofta till förhöjda ljudnivåer totalt genom att de som vistas i lokalen höjer sina röster. Svårigheter att kommunicera med tal kan leda till minskad social kontakt vilket särskilt drabbar personer med hörselnedsättning. Buller kan också leda till negativa effekter på prestation och inlärning genom att koncentrationsförmåga och möjlighet att uppfatta tal störs.