mot · GR02Ub271 · 2003-10-07 00:00:00 — skriver vidare att Skolan är en speciell riskmiljö genom att buller stör talkommunikationen mellan lärare och elever och försämrar koncentrationsförmågan. I skollokaler där avståndet mellan talare och lyssnare ofta är långt krävs en förhållandevis lägre bullernivå än på andra arbetsplatser, eller i bostäder för att uppnå bra taluppfattbarhet. I skolor, daghem och liknande lokaler är det viktigt att efterklangstiden är kort. Undervisningslokaler kan kräva ljudnivåer ner till för att taluppfattbarheten skall vara godtagbar för känsliga grupper. Hela och rena toaletter med lås Vilken vuxenarbetsplats skulle acceptera smutsiga toaletter utan papper och tvål och där man riskerar att antingen få dörren uppryckt eller få sitta på helspänn med kollega utanför som vakt för att dörren saknar lås? Men vardagen för många elever är sådan. Vi anser att det är en mänsklig rättighet att kunna gå på toaletten under sin arbetsdag. Skolledningen måste ta ansvar för att toaletterna är rena och har både toalettpapper och tvål samt går att låsa. Konsekvenser av usla toaletter är att urinvägsinfektion blivit allt vanligare bland unga tjejer p.g.a. av att de inte kan/vill/vågar gå på toaletten under sin skoldag. Stressforskning har visat att möjlighet till vila och återhämtning är av stor betydelse för att människor ska orka med intensiva arbeten. Detta gäller även skolungdomar. Därför måste det i skolan finnas möjlighet till återhämtning genom att det finns tillgång till små, lugna och trevliga platser på skolan. Att alltid befinna sig i stora grupper av människor är stressande i sig. Biblioteken är en avstressande miljö. ska vara hjärtat i skolan och en plats för dels lugn och ro, dels möjlighet till eget kunskapsinhämtande. Därför behövs det moderna skolbibliotek med anställda bibliotekarier. Skolan behöver fler vuxna, och många barn behöver fler vuxna män som förebilder i den dagliga verksamheten, som har tid att lyssna, prata och bekräfta. Därför är det oerhört viktigt att fortsätta att förstärka resurserna till skolor för att kunna öka vuxentätheten och antalet lärare ute i våra skolor. Men att öka antalet vuxna i skolan kan ske på fler sätt än enbart fler lärare. Ett sätt som nått framgång är projekten med klassmorfar. Men inte bara klassmorfar behövs utan även klassmormor. Försöken med klassmorfar har blivit mycket populära bland både elever och lärare. Arbetet med klassmorfar startade i , men finns nu i ett flertal regioner. Resultatet har varit mycket positivt. Närvaron av personer från en annan generation har bidragit till ett bättre pedagogiskt klimat och varit ett stort stöd för barnen. En ny doktorsavhandling vid , , visar att verksamheten med klassmorfar har betydelse för relationen mellan livslångt lärande, generationsöverskridande lärande och socialt kapital. På flera håll i landet har även en medveten rekrytering skett av män med annan etnisk bakgrund. Projekten med att ha möjlighet till en klassmorfar i barnens vardag har subventionerats från staten, men tyvärr är pengarna slut i många kommuner. Regeringen bör ges i uppdrag att se över hur klassmorfar/mormorprojekten ur ett arbetsmarknadsperspektiv kan utvecklas till en permanent social resurs i skolan. Överallt matas vi, från morgon till kväll, med reklam. Det är en utveckling som är svår att hejda, men vissa områden i samhället borde vara fredade från reklam. Våra barn och ungdomar borde kunna vara i skolan utan att inom skolan utsättas för påverkan från kommersiell reklam. Skolan har en mycket viktig uppgift i vårt samhälle där vår gemensamma värdegrund som den uttrycks i läroplanen måste få vara det viktiga budskapet. Det får inte finnas tvivel om att skolan står fri från kommersiella företags påverkan. ser man i allt fler kommuner att reklamen kommit in på ett påträngande sätt i våra barns skolmiljö. Det finns ett antal reklamplatser och reklamskyltar. Sponsrade läromedel innehållande reklam från olika företag och organisationer ökar. Det blir i det perspektivet allt svårare att se skillnad på olika läromedel för eleverna och för skolan att upprätthålla en neutral och opartisk undervisning. Vi vill att skolor och förskolor ska vara en reklamfri zon. Skolor ska inte belamras av reklamskyltar från företag som sponsrar verksamheten. Vi är däremot positiva till att företag och privatpersoner på olika sätt bidrar både ekonomiskt och materiellt till skolor. Vårt förslag är i första hand att kommunerna skapar utvecklingsfonder dit företagen kan betala in sina bidrag till kommunens skolor. Bidrag som sedan t ex kan redovisas i kommunens årsredovisning. Skolorna kan sedan söka bidrag för olika ändamål från denna fond. Vi är även kritiska till att företag och branschorganisationer finansierar läroböcker och på detta sätt har inflytande över innehållet. Både den inre och den yttre miljön i våra skolor har stor betydelse för att skapa en lugn och trygg miljö för alla barn och ungdomar i skolan som stimulerar till nyfikenhet och upptäckarglädje. Naturskolorna spelar en stor roll i natur- och miljöundervisning i många kommuner. Men det är inte bara vid enstaka tillfällen under en spännande dag som eleverna får möta detta sätt att arbeta. I allt fler kommuner drivs också ett arbete med att skapa en bättre utemiljö vid skolorna. Många skolor har påbörjat arbete med att skapa mer grönskande skolgårdar. Skolgårdar med mindre asfalt och mer grönska och spännande miljöer som inbjuder till lek och rörelse. Så kallade pedagogiska utemiljöer kan vid genomtänkt planering användas i alla olika ämnen och ge lust och variation åt undervisningen. En grönskande pedagogisk utemiljö har visat sig inte bara bidra till en djupare förståelse för ekologiska sammanhang utan i hög grad också till att skapa en mjukare, lugnare miljö som påverkar till en bättre social situation i skolan. Det är viktigt att idéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skolor och lärare. Genom att mer använda skolornas utemiljöer lär sig eleverna att vara rädda om naturen och få insikt i ekologin som det leder till mer rörelse under skoldagen och ger en trygghet i närmiljön. Kunskap om utomhuspedagogik borde ingå som moment i all lärarutbildning för att ge framtida lärare en beredskap för detta spännande arbetssätt som ger stor variation för eleverna. borde hjälpa till att på olika sätt sprida information och kunskap om naturskolor och utomhuspedagogik till skolor och lärare i hela landet.