mot · GR02T491 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationerna till och . De norra delarna av , och här behandlas särskilt kommun, präglas liksom övriga delen av länet av stark befolkningstillväxt. Ser vi till befolkningsutvecklingen ser ökningarna, enligt de alternativ som regionplaneringen arbetar med, ut enligt tabellen. 2002 SCB 2010 2015/Bas 2015/Hög 53 702 60 286 65 500 68 500 25 905 29 339 35 000 37 500 35 633 40 575 44 500 48 000 9 631 11 619 12 000 13 000 60 198 62 333 63 500 68 500 29 755 30 086 31 000 32 000 Summa 214 824 234 238 251 500 266 500 AB-län 1 850 467 1 998 467 2 Prognosen kommer från , och prognoserna från Regionplanekontoret bygger i basalternativet befolkningsökning på 13 00014 000 invånare , i högalternativet ökningstakt på cirka 20 000 invånare . Roslagsregionen totalt har av invånarna i . Om utvecklingen blir den antydda kommer dock befolkningsökningen, särskilt i de tre nordligaste kommunerna, att bli andelsmässigt mycket större, i storleksordningen , för än mer. kan , och komma att öka med 30 00040 000 invånare, vilket motsvarar en icke obetydlig svensk stad. Trafikvolymerna kommer att öka dramatiskt under dessa betingelser. Det är nödvändigt även för statsmakten att noga följa utvecklingen och bidraga till att kommunikationssystemet byggs ut i en takt som gör att både näringsliv och boende blir mer än drägligt, det vill säga gott, för de boende. Det är lätt att konstatera att bristen på spårbunden trafik är skriande till de aktuella områdena. Tunnelbanan går inte längre norrut än till i kommun men borde utsträckas till åtminstone Arninge centrum norr om . Det skulle göra att tunnelbanan skulle bli ett konkurrenskraftigt alternativ till främst bilen för 50 00080 000 arbetsresande . Enligt Lokaltrafiks egen statistik är antalet påstigande på tunnelbanan i och vid det största i hela regionen. Antalet påstigande vid dessa två T-banestationer en vintervardag 2002 var 19 000, att jämföra med näst största påstigandestationen, Ropsten med sin Lidingöanslutning, med 15 000. Övriga ändstationer på tunnelbanan i har långt färre antal påstigande: /9 000, /11 000, och 8 000, //13 000, /10 000, /9 000 och med 13 000. Till detta skall läggas att Tekniska högskolan med sina 41 000 påstigande per dag (inkl. ) är den största stationen i hela bortsett från innerstadens T-banestationer från till . Endast T-centralen, , och är passagerartätare än Tekniska högskolan. som slutar just vid Tekniska högskolan har rustats upp på ett förtjänstfullt sätt till både och flera stationer i kommun, men utgör för huvuddelen av de boende i Roslagskommunerna inget alternativ till tunnelbana. Bortsett från är Östra station (Tekniska högskolan) mest frekventerade pendeltågsstation. Från går numera vardagar under de mest frekventerade resandetiderna bussar oftast fullsatta . Det handlar om tusentals arbetsresor i båda riktningarna. Till allt detta bör läggas att hamnen i står för en kraftig ökning av tung lastbilstrafik, eftersom handelsförbindelserna mellan och främst ökat dramatiskt jämfört med förhållandena före . Av både miljö-, konkurrens- och trafiksäkerhetsskäl är det naturligt att låta utreda frågan om järnvägsförbindelse till och för att slippa den tunga lastbilstrafiken från länderna i öst genom och runt . Anslutningen till den nybyggda ter sig naturlig och möjliggör transporter i såväl sydlig, nordlig som västlig riktning. Det kan påpekas att tidigare haft järnvägsförbindelse med övriga stamnätet. förbinder och med och vidare via med . E 18 är tvåfilig motorväg från i söder belägen i stad till utom det långa avsnittet mellan Rosenkälla och Söderhalls trafikplatser där vägen är enfilig () med /h som övre hastighetsgräns. har klargjort att verket inom överskådlig tid endast förbereder trafiksäkerhetshöjande åtgärder på den aktuella sträckan, inte övergång till motorvägsstandard, vilket inte minst den tunga lastbilstrafiken dels till och från , dels motsvarande trafik till och från pappersbruket i , motiverar. Denna smala väg utgår från E 4 vid och ansluter till E 18 strax söder om där motorväg finns. Mycket tung lastbilstrafik går därför till och från hamnen i . Särskilt efter länsgränsen från län till väster om blir mycket smal och krokig, hastighetsgränsen är satt /h. Noteras kan också att går rakt igenom och nästan över torget i tätorten . En del av den tunga trafiken från E 4 tar av norrut från via väg 280 mot . Det rör sig om tunga transporter till och från Hallsta Pappersbruk i , en industri som omsätter , alltså ungefär lika mycket som en svensk stad med 100 000 invånare. Vägen går från via till och utgör i praktiken fortsättning på till . Vägen går genom . Köerna vid in- och utfarterna i är mycket långa och från miljösynpunkt synnerligen förkastliga. Vägen går från E 18 genom , centralorten i , längs upp mot . Den mest kända orten vid sträckan är . Denna väg har hög belastning av biltrafik inte minst mindre lastbilar till och skärgården. Biltrafiken har ökat sedan busstrafiken till kust och skärgård lades om till byte i centralorten från att tidigare ha gått direkt från . Att E 18 på sitt sätt en parallellväg inte har motorvägsstandard hela vägen mellan och gör denna sträcka mindre attraktiv för bilister från som söker sig till skärgården. skyltas dessutom vägen till via väg 276. beslut om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem innebar att och landets länsstyrelser skulle lämna sina vägplaner till regeringen . Länsstyrelserna hade givits länsvisa planeringsramar som skall redovisas högre respektive lägre ramnivå än som angivits för en normal investeringsplanering. Vad som kommer ut av denna beredning är oklart. Eftersom regeringen redan föreskrivit att dels Norrortsleden, kostnadsberäknad till , dels Södertörnsleden, beräknad till och på sträckan ÄlgvikenFors, beräknad att kosta , skall ingå innebär det att normalanslaget, , är förbrukat av de av regeringen föreskrivna projekten som tillsammans har beräknats kosta . Pengarna räcker helt enkelt inte till, detta till mest trafikerade region. För att trafiken skall bli både säkrare och miljövänligare och för att inte minst Hallsta Pappersbruk skall kunna fortsätta att vara den mycket viktiga välståndsskapande industri för hela som bruket är och har varit måste betydande förbättringar i trafiken genomföras. Viktigast av allt är utbyggnad av tunnelbanan till /Arninge sett från persontransportsynpunkt. Därnäst är planeringen av spårbunden trafik till viktig för att hantera en förväntad mycket kraftig ökning av den tunga trafiken till och från . På kort sikt bör förbifarten på förbi och ny sträckning till Rösa genomföras, kostnadsberäknat till , vidare ny sträckning från till länsgränsen mot län för samt slutligen ny sträckning för förbi och Lommarleden, kostnadsuppskattad till . Vad gäller väg 280 till och från kan allra sist konstateras att vägen behöver kraftigt förbättras av både säkerhets- och miljöskäl, bland annat för att säkerställa transporter av virke till pappersbruket från söder och inte minst transporter ett stort antal fullastade långtradare till de stora tidningstryckerier i i norra där tryckningen av största dagliga tidningar sker, alla beroende av säkra transporter på .