mot · GQ02K10 · 2003-04-04 00:00:00 — Släckningen bör emellertid ske som en konsekvens av teknikens utveckling på sina egna meriter och genom konsumenternas aktiva val. En släckning kan därför inte bli aktuell förrän det övervägande flertalet konsumenter gått över till annan distribution än de marksända analoga sändningarna. En släckning skall inte ske för att regeringen vill det utan för att andra tekniker än dagens analoga visat sig bättre och effektivare och lockat konsumenterna. Målet bör därför formuleras i form av den nya teknikens täckning snarare än i form av ett årtal. Regeringen har i propositionen föreslagit att de vanliga sändningarna skall släckas successivt i landet och vara helt nedsläckta . Vi avvisar detta. Det riskerar att låsa teknikutvecklingen till den teknik som är mest begränsad och som är dyrast som vi ser hur den digitala tekniken öppnar många nya möjligheter för distribution. Vi menar i stället mot bakgrund av ovanstående att släckningen av det analoga nätet skall komma som ett resultat av konsumenternas önskemål. Det skattebetalarna betalar för skall de också kunna se. Regeringen bör därför sätta upp andra villkor som måste vara uppfyllda för att en släckning av de analoga sändningarna skall vara möjlig. Vilkoren bör präglas av en hänsyn till publiken och ta sikte på att den digitala tekniken har utvecklats så långt att övergången från analog teknik skall kunna ske utan att stora grupper ställs utanför den programverksamhet de betalar för. har i tillstånden för digitala sändningar ålagts att sända de digitala programmen också via satellit. Det är bra att fått frihet att distribuera sina program via satellit. I takt med att de digitala sändningarnas andel ökar kommer satellitsändningar att öka i betydelse. Vi anser att det bör införas en möjlighet för samtliga satellitoperatörer att fritt distribuera program. Företaget bör därför åläggas att kostnadsfritt tillhandahålla satellitoperatörer public service-kanalerna, såväl analogt som digitalt, under förutsättning att mottagningen kan ske utan särskild betalning. Regeringen bör tillsätta en för att dra lärdom av de senaste årens katastrofala miljardrullning. Satsningen på det marksända digitala nätet har kostat minst två miljarder. Massiva reklamsatsningar har gjort bolaget till en av landets stora reklamköpare men trots detta har tittarna uteblivit. Från den kommersiella starten fram tills har enbart 140 000 hushåll skaffat mottagare för det digitala marknätet. Det finns mycket liten efterfrågan på detta prestigeprojekt. I stället handlar det om politisk styrning, politisk prestige och gigantiska satsningar där notan förväntas betalas av skattebetalarna. Projektet kantas av orealistiska prognoser, miljardrullning, dubiösa affärsplaner, mycket stora reklamsatsningar och monopolfasoner. Det helstatliga bolaget dåliga ekonomi har blivit väl känd . Det är satsningen på digital marksänd TV, som regeringen beordrat, som tvingat bolaget till miljardutgifter. har bolaget lagt ut . Ungefär 1,5 miljarder för att bygga ut näten och ca 500 miljoner på att subventionera digital-TV-mottagare för att göra reklam för projektet. Genom regeringens projekt har subventionerat mottagare och köpt reklam för över 700 miljoner. Enbart gick Boxer back med . Boxer kan med god marginal klassas som statens svar på . 400 miljoner motsvarar kostnaden för att ge 40 000 starrpatienter synen åter. bör ge regeringen i uppdrag att tillsätta en för att det skall bli möjligt att lära av de misstag som kantat det marksända digitala nätet. Den satsning som regeringen har gjort på de markbundna digitala sändningarna har betingats av viljan att forcera utvecklingen av en teknik som begränsar utbudet och valfriheten jämfört med andra digitala tekniker. Socialdemokratins iver att kunna kontrollera vilka som skall få sända och vilka kanaler publiken kan välja mellan har kostat skattebetalarna mycket stora belopp. Det är en satsning som inte varit betingad av att bidra till största möjliga yttrandefrihet och valfrihet utan av viljan att kontrollera och begränsa.