mot · GR02MJ473 · 2003-10-07 00:00:00 — Jordbruket är en förutsättning för tillväxt i . Jordbruket skapar växtkraft dels för den svenska landsbygden, dels för som land. Det är viktigt att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft, varför den s.k. ryggsäcken måste lyftas av. Implementeringen av den nya CAP-reformen kommer att ha mycket stor betydelse för det svenska jordbruket. Implementeringen måste därför ske snabbt och fördelaktigt. Jordbrukets miljöpåverkan måste fortsätta att minska, dels genom en generell miljöanpassning, dels genom ekologiskt jordbruk. Möjligheten att få tag på lokalproducerade, sunda och säkra livsmedel måste öka för konsumenterna. Djurskyddet måste stärkas såväl i som i EU. anser att inte skall startas utan att befintliga myndigheter skall få ökade resurser för att förbättra djurskyddet. Forskning och utbildning inom jordbrukssektorn är en nödvändighet för näringens fortlevnad. Hästen får en allt större betydelse på landsbygden och det är rimligt att även integrera hästen i jordbrukspolitiken. Livskraftiga fiskbestånd är viktiga såväl för att säkra den biologiska mångfalden som för att utveckla svenskt fiske och svensk fiskeindustri. Ett hållbart skogsbruk är en förutsättning för ekonomisk tillväxt. Åtgärder måste till för att förhindra s.k. skogsklippare. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Jordbruket växtkraft för tillväxt 6 5 Svenskt jordbruk en del av EU och övriga världen 7 5.2 Svenskt jordbruk behöver också EU-pengar 8 5.3 Svenskt jordbruk på en global marknad 8 6 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäring 9 6.1 Lyft av ryggsäcken 9 6.1.2 Kväveskatten på handelsgödsel 11 6.2 Enklare regler 11 6.3 Exportfrämjande åtgärder 12 6.4 Särskilt utsatta områden 12 6.5 Schackspelet med arealstöden och djurbidragen 13 7 Ekologiska och lokalproducerade livsmedel 14 7.1 Ekologiskt lantbruk 14 7.2 Lokalproducerade livsmedel 15 8 och säkra livsmedel 15 8.1 Stärk konsumentmakten 15 8.2.1 Salmonella ett internationellt problem 16 8.2.4 Funktionella livsmedel 17 9.1 Djurskyddslagstiftningen och dess tillämpning 18 9.3 Mobila slakterier och gårdsslakterier 19 9.4 Behåll djurskyddstillsynen på nivå 19 9.6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar 20 10 Forskning och utveckling 21 10.1 Breddad och ökad forskning om ekologiskt lantbruk 22 10.2 Minska näringsläckaget från jordbruket 23 11 Säkerställ framtidens lantbrukare 23 11.1 Kompetensutveckling för de areella näringarna 24 11.2 Social dimension i lantbruket 24 11.3 Behåll pälsfarmarna 25 12 Integrera hästen i jordbrukspolitiken 26 13.1 Utbildningsbehovet inom fiskerinäringen 27 13.2 EU:s fiskepolitik 28 13.3 Hotade fiskbestånd 28 14 Växtkraft i skogsbruket 28 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utgångspunkten för implementeringen av CAP skall vara att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra nationella budgetmedel för att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svenskt lantbruk lika konkurrensvillkor som övriga EU-länder genom att ryggsäcken lyfts av.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på exportfrämjande åtgärder av småskaligt framställda livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arealstöd och samtliga djurbidrag ska utbetalas för stödåret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggör att produktionsmetoder, t.ex. kring djur- och miljöomsorg, får beaktas vid offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsumentorganisationernas roll måste stärkas och stödjas genom att de tilldelas delar av anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka resurserna till livsmedelstillsynen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återföra den nya arbetsuppgifter till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka djurskyddet genom att tilldela mer resurser i stället för en fortsatt organisation av den nya . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar av ersättningarna för produktionsbortfall vid epizootiutbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyndsam utbetalning av ersättningar enligt zoonosförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och ökning av forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda och öka forskningen om ekologiskt lantbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja det maximala beloppet för startstöd till samma nivå som EU-förordningen anger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet av vuxenutbildning inom lantbrukssektorn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka forskningen kring djurskyddsaspekterna beträffande pälsfarmar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det krävs bindande internationella överenskommelser och ökat internationellt samarbete för att långsiktigt säkra fiskbestånden och ett hållbart fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man måste arbeta med långsiktiga förvaltningsplaner av fiskbestånden, som säkrar beståndens fortlevnad, som fisket med anslutande näringar ges möjlighet att utveckla sin verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera åtgärder som syftar till att förhindra oregistrerat fiske (svartfiske). 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. 2 Yrkande 7 hänvisat till NU. 3 Yrkande 16 hänvisat till UbU. 4 Jordbruket växtkraft för tillväxt Jordbruket är en förutsättning för tillväxt i . Jordbruket skapar växtkraft dels för den svenska landsbygden, dels för som land. Ett där hela landet, stad som land, kan leva kräver i grund och botten ett vitalt jordbruk. Det svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är en fråga som berör betydligt fler än de svenska bönderna. Vi är alla beroende av jordbrukets produkter för att få mat för dagen. Alltfler uppskattar lokalproducerade livsmedel och känner en trygghet i sund och säker mat från sin egen region. Att värna det svenska jordbruket är viktigt av flera skäl. Det är inte enbart som livsmedelsleverantör utan även som utförare av kultur- och miljötjänster som jordbrukssektorn spelar en avgörande roll . Biologisk mångfald förutsätter ett aktivt och långsiktigt bärkraftigt svenskt jordbruk, vilket i sin tur är beroende av att det finns aktiva lantbrukare. har en av världens främsta livsmedelssektorer, alltifrån hög kvalitet och säkerhet till god miljö- och djuromsorg. Det ska vi vara stolta över och se som en chans för svenskt jordbruk att utgöra en god förebild för andra inom EU. Åren av medlemskap i har haft stor påverkan på jordbruket. Att företrädare i EU inte alltid har tagit till vara EU:s omfördelning och stöd till jordbruket är upprörande. Implementeringen av den nya CAP-reformen kommer att ha mycket stor betydelse för det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken ger vissa friheter till respektive land. anser att dessa friheter skall användas på så sätt att det svenska jordbrukets konkurrenskraft stärks. Vidare anser vi att enkla och tydliga regler skall vara riktmärke vid implementeringen. Systemet måste uppmuntra nystartare och dem som vill utveckla sina företag. Politiken måste också så långt som möjligt skapa regler så att vi inte bygger upp onödiga konflikter mellan ägare och brukare. Sysselsättningen är en annan viktig faktor. Det är inte ovanligt med kommuner där mer än var fjärde person är sysselsatt inom livsmedelsindustri, jord- eller skogsbruk och andra näringar som är beroende av dessa. Dessa arbetstillfällen finns ofta på platser i landet som ligger utanför de s.k. tillväxtregionerna. värnar starkt om fortsatta möjligheter för människor att bo och verka på landsbygden, där jordbruket utgör en viktig motor för både stad och land. Svenskt jordbruk är, precis som skogsbruket, en oumbärlig del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. För att främja den biologiska mångfalden är det av avgörande betydelse att t.ex. bevara det öppna landskapet. Miljöanpassningen av jord- och skogsbruket har gått fort fram, men det är viktigt att utvecklingen inte stannar av. Ett långsiktigt hållbart jordbruk kräver en uppskärpning generellt och inte enbart hos vissa företagare som tar ett stort ansvar och nischar in sig på miljöanpassat brukande. skall konsumenter som väljer miljöanpassade produkter vara och ett ohållbart brukande skall vara undantaget, som man får leta efter och betala extra för. Det svenska jord- och skogsbruket utgör också en viktig länk i omställningen av energisystemet. Det finns stor potential för att, genom produktion och vidareförädling, utveckla nya marknader för bioråvaror. Jord- och skogsbruket kan rätt utnyttjat producera en del av framtidens energibehov. Därför är det av största vikt att använda denna sektor och se den som en viktig resurs i miljöarbetet. Jordbrukets betydelse för som helhet måste slås fast. En positiv inställning till jordbrukets tillväxt och de tjänster som levereras är ett måste. har i en tidigare motion lagt fram vad som ovan anförs om jordbrukets betydelse för , men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 5 Svenskt jordbruk en del av EU och övriga världen Livsmedelsproduktion är inte längre enbart en nationell angelägenhet. Jord- och skogsbruk påverkas av internationella konventioner och ersättningar, varför det är viktigt att vi anpassar den svenska jordbrukspolitiken efter dessa. Översynen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP-reformen) resulterade i överenskommelser . Mestadels handlar det om kompromisser, men man tar ändå rejäla kliv mot en avreglering av jordbrukspolitiken. Avregleringarna är nödvändiga för att möjliggöra utvidgningen av EU samt för att minska den överproduktion som sker inom EU. Genom att frikoppla stödet från produktionen kan man låta marknaden styra vad som produceras i större utsträckning än med dagen system. Implementeringen av den nya CAP-reformen kommer att ha stor påverkan på svenskt jordbruks konkurrenskraft och innebära stora förändringar för svenskt jordbruk. Osäkerheten om vad CAP-reformen kommer att innebära för jordbruket är stor, varför investeringar m.m. just nu har stannat upp inom jordbruksföretagen. Det är angeläget att man kommer till ett tidigt beslut när det gäller implementeringen, så att framtidssatsningarna och planeringen åter kan komma igång inom jordbruket. De nationella friheter som ges i överenskommelsen skall utnyttjas så att svenskt jordbruks konkurrenskraft stärks. Även om jordbruket till stora delar styrs av EU:s överenskommelser måste vi nationellt ta ett ansvar för att möjliggöra ett livskraftigt jordbruk. Vad som ovan anförs om att utgångspunkten för implementeringen av CAP skall vara att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft bör ges regeringen till känna. 5.2 Svenskt jordbruk behöver också EU-pengar I och med beslutet om EU:s långtidsbudget för perioden 20002006 slogs regelverket för stöd till mindre gynnade områden, miljöersättningsprogrammen samt andra kompletterande åtgärder samman till en landsbygdsagenda i en särskild landsbygdsförordning. Landsbygdsagendan är, till skillnad från jordbrukspolitiken, ett till stora delar frivilligt och delfinansierat program. När dessa medel fördelades länderna emellan erhöll en mycket dålig tilldelning av EU-resurser. tilldelning av EU-medel blev /år, dvs. av den totala budgeten. För svensk del innebär det att vi förlorar /år i utebliven EU-finansiering. Länder jämförbara med har erhållit ett väsentligt bättre utfall, till exempel får /år och /år. Med hänsyn till att beslutet om fördelning är kopplat till en sjuårsbudget blir de ackumulerade effekterna avsevärda om inte särskilda åtgärder vidtas. Konsekvenserna blir att ambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket dras ned, vilket innebär minskade möjligheter att hålla landskapet öppet och därmed bevara den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Det innebär vidare att konkurrensförhållandet för svenska bönder och den svenska landsbygden försämras ytterligare. pekade tidigt på de negativa effekterna av det klena svenska förhandlingsresultatet. Då behovet fortfarande finns avser vi att försöka verka konstruktivt för att mildra effekterna av det dåliga utfallet för svensk del. För att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen bör nationella budgetmedel tillföras. har därför avsatt mer på anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur i budgeten än vad regeringen avsatt. Detta anslag bör användas till följande: Återskapande av våtmarker, . Utsatta LFA-områden (Less Favoured Areas) som , skärgården och sydsvenska höglandet bör tilldelas 30 miljoner per delområde, totalt , för att stärka dessa områdens konkurrenskraft. Integrera hästpolitiken i jordbrukspolitiken. bör tilldelas detta för att näringen och sporten ska ges det stöd som behövs för att kunna utvecklas och samordnas bättre. Startstöd till landsbygdsföretagare. Ökat anslag om (ca /län) skulle göra en bra insats för ökat företagande på landsbygden. Vad som ovan anförs om att tillföra nationella budgetmedel för att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen bör ges regeringen till känna. 5.3 Svenskt jordbruk på en global marknad spelar inte bara en roll i EU:s livsmedelsförsörjning utan ingår även i ett större sammanhang. En översyn och avreglering av jordbrukspolitiken ska inom de flesta områden göras parallellt med och andra WTO-partner, för att främja konkurrens på lika villkor. En avreglering av stöd måste ske globalt, i annat fall missgynnas europeiska bönder i konkurrensen. I motion till med anledning av prop. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling samt motionen Förändring av och inriktning tar vi upp vikten av att avskaffa subventionerad export av livsmedel från rika länder, vilket hämmar jordbrukets utveckling i de fattiga länderna, liksom av att öppna de rika marknaderna för jordbruksexport från fattiga länder. Att WTO-förhandlingarna i misslyckades är beklagligt. är det viktigt att beakta att många fattiga länder kommer att vara beroende av billig livsmedelsimport för att klara sin försörjning. En omfattande övergång från livsmedelsproduktion för hemmamarknaden till produktion av exportgrödor för de rika marknaderna leder också till problem för livsmedelsförsörjningen. Viktigast för utvecklingsländernas möjligheter att trygga sin livsmedelsförsörjning är dock arbetet för att utveckla det inhemska jordbruket och de lokala och nationella marknaderna. I många länder har jordbruket en alltför låg prioritering i utvecklingsansträngningarna. 6 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäring lantbrukare är en del av de företagare som skapar tillväxt i . Som producenter på en europeisk marknad är det viktigt att de ges lika villkor med jordbrukare i övriga EU. Den höga kvalitets-, miljö- och djurskyddsstandarden som kännetecknar svenskt jordbruk kan och bör vara en konkurrensfördel på både den svenska och den europeiska marknaden, även om det leder till högre produktionskostnader. Det är därför av största vikt att pålagorna på det svenska jordbruket minskas till en nivå som är jämförbar med övriga EU-länder. Det är sorgligt att jordbrukspolitik håller på att straffa ut svenskt jordbruk och de människor som väljer att bo och verka på landsbygd och mindre orter. För att stärka konkurrenskraften för jordbruket måste lika villkor gälla, vilket innebär att skatter och regelverk måste underlätta en likvärdig konkurrens. Det är nödvändigt att lantbrukare ges förutsättningar att fortsätta bedriva sina verksamheter och utveckla livskraftiga lantbruksföretag. Lantbrukarnas delaktighet i målet om en hållbar utveckling får inte underskattas och undanröjas av alltför tunga ekonomiska pålagor. 6.1 Lyft av ryggsäcken Den börda som svenska lantbrukare bär i form av högre skatter och avgifter än konkurrenterna i grannländerna har länge varit en het fråga. Löften har utlovats om att den så kallade ryggsäcken, som svenska bönder bär skulle lyftas av. I regeringsförklaring lovade han att se över de särskatter som anses drabba svenska jordbrukare orättvist. fortsätter regeringen att höja dieselskatten utan undantag för arbetsmaskiner inom jord- och skogsnäringen. Dieselskatten är visserligen en mycket viktig del av den gröna skatteväxling som påbörjats. Det som regeringen och samarbetspartierna dock har förbisett är att skatteväxlingen riskerar att slå extremt hårt mot vissa branscher och enskilda företagare. Så som är fallet kan förtroendet för en grön skatteväxling urholkas och omöjliggöras. Det är därför viktigt att jord- och skogsbruksmaskiner undantas från dieselskattehöjningen. Liksom inom andra sektorer som drabbas oskäligt hårt av en grön skatteväxling, förespråkar att långsiktiga avtal träffas med industrin eller branschen, så att skatteväxlingens effekter kan bidra till en hållbar utveckling och komma samhället till del på lite . Eftersom jord- och skogsbruket kommer att spela en nyckelroll i produktionen av framtidens gröna energi, vore det minst sagt olyckligt om man slog ut denna näring genom en för häftig skatteväxling. Det har även talats vackert om att handelsgödselskatterna skulle återföras till näringen. Den politiska viljan för att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor såg ett tag ut att vara i majoritet i den svenska . Regeringen väljer dock gång på gång att bortse från det orättvisa skattetryck som svenskt jordbruk utsätts för. Eftersom jordbruket till stora delar styrs av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, innebär ryggsäcken att svenskt jordbruk inte kan konkurrerar på lika villkor. Om någon i vår svenska riksdag tror att svenska bönder kör mer för nöjes skull p.g.a. sänkta dieselskatter så är det en stor felbedömning. Jordbrukaren är som vilken annan företagare som helst. Det gäller att hushålla med resurserna och få plus och minus att gå ihop. Det finns utredningar som påvisar tydliga konkurrensnackdelar jämfört med andra länder, t.ex. och . Lönsamheten i svenskt jordbruk är helt otillräcklig sett utifrån investeringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. För att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor, framtidstro och möjlighet att delta i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle måste ryggsäcken lyftas av svenskt lantbruk. Vad som anförs om att ge svenskt lantbruk lika konkurrensvillkor som övriga EU-länder genom att ryggsäcken lyfts av bör ges regeringen till känna. Dieselskatten har höjts i omgångar . För många jord- och skogsbrukare innebär dieselskattehöjningarna att svenska bönder ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kollegor i övriga EU. Det svenska jord- och skogsbruket måste behandlas på samma sätt som i övriga där arbetsmaskinerna i dessa näringar av konkurrensskäl har kraftigt nedsatta dieselskatter. har under en rad år lagt finansierade budgetförslag om hur detta skulle kunna genomföras. Tyvärr har dessa förslag inte vunnit gehör, något som missgynnar viktiga svenska näringar, miljön och sysselsättning etc. Vår uppfattning är att jordbrukets särskattebörda måste lindras och sänkas till jämförbar EU-nivå. Vi återupprepar därför kravet på att dieselskatten ska sänkas för jord- och skogsbruksmaskiner. För yrkande i detta avseende hänvisas till skattemotion. 6.1.2 Kväveskatten på handelsgödsel En betydande del av ryggsäcken som svenska bönder bär är kväveskatt på handelsgödsel. Regeringens modell med att återföra inkomsterna från kväveskatten till jordbruket är att gå en omväg, tycker vi. Den miljöstyrning som man försöker uppnå är marginell och går att uppnå genom andra metoder, anser . Dessutom har återföringen visat sig vara krånglig att genomföra inom ramen för EU:s politik. Det absolut enklaste är att göra en ren skattesänkning, vilket inte innebär administration av det slag som regeringens modell ger upphov till samt inte kräver samma procedur i EU. förordar denna modell där kväveskatten om /kg tas bort. Det brukar anföras att en skattesänkning eller slopande av kväveskatten innebär en förlorad miljöstyrning. I syfte att detta inte ska ske avsätter budgetmedel för att förstärka arbetet med odling i balans. Förbättrat arbete med växtnäringsbalanser ska drivas med kraft. För yrkande beträffande slopande av kväveskatten på handelsgödsel hänvisas till skattemotion. har ett stort antal översyner och försök till regelförenklingar för jordbruksföretagare gjorts. De har dock inte lett fram till några i realiteten stora förenklingar för företagarna och flera av de översyner som gjorts har haft utgångspunkten att förenklingarna skall vara kostnadsneutrala för staten. Detta är ett underligt synsätt och dessutom kortsiktigt. Förenklade regler kan förbättra möjligheterna för företagen att nå lönsamhet och på så sätt bidra med högre skatteinkomster för staten. Regler bör förenklas för de företag som är aktiva inom ansvarsområde även om det kan innebära minskade direkta statliga inkomster. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om att förenkla regelverken för jordbruksföretagen bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Beteskraven för djur i mjölkproduktion är en viktig kvalitetsaspekt. Konsumenterna ska veta att de djur som använts i mjölkproduktionen har haft möjlighet att bete sig på ett naturligt sätt. Däremot gäller det att på olika sätt arbeta för att stödja de lantbrukare som bor så till att beteskraven kan vara svåra att följa, exempelvis genom att reglerna kan utformas efter de förutsättningar som råder i olika delar av landet. uppfattning är att detta bör kunna ske inom ramen för kraven om betesdrift. Det bör således inte råda något motsatsförhållande mellan beteskraven och möjligheterna till utformning efter de lokala förhållandena. har i en tidigare motion yrkat på att vad som ovan anförs om möjligheterna till utformning av beteskraven utifrån lokala förhållanden, bör ges regeringen till känna men detta har ännu inte behandlats i varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Svenskt lantbruk producerar varor av hög kvalitet. Då livsmedelsmarknaden blir alltmer internationaliserad är det viktigt att svenska lantbrukare och förädlingsföretag får möjlighet att vara med och konkurrera och få avsättning för sina produkter på andra marknader än den svenska. Olika exportfrämjande åtgärder med hjälp av statliga insatser är särskilt viktiga för de mindre producenterna som saknar de större företagens säljorganisationer, marknadsföringsmöjligheter och kapital. Exporten bör framförallt värna den småskaliga livsmedelsframställningen genom omfattande satsningar på forskning och utveckling samt marknadsföring. En medveten satsning på exportfrämjande åtgärder för olika former av nischprodukter som har sitt ursprung i de areella näringarna skulle betyda mycket för företagsamheten och sysselsättningen främst på den svenska landsbygden och bör därför genomföras. Ett exempel på en framgångsrik satsning som urholkas alltmer från regeringens sida är verksamheten Food From (FFS). Verksamheten startade upp i nuvarande form 1992 och har erhållit ett statligt anslag på i genomsnitt ca .