ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02A223 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetslösas medverkan i natur- och kulturvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om naturvårdsarbeten och reglerna inom arbetsmarknadspolitiken. Allt fler naturområden skyddas som ett första steg i strategin för att nå en hållbar utveckling. Naturskyddsområden skapas för att bevara den biologiska mångfalden, spara kulturmiljöer och fornminnen. De flesta områdena behöver skötsel och underhåll och i en del fall måste ursprungliga miljöer återskapas. För att allmänheten skall kunna ta del av den bevarade naturen behöver vandringsleder anläggas och underhållas, informationstavlor utformas och sättas upp. Länsstyrelserna har ett anslag för verksamheten men det är otillräckligt för att allt fler områden skall kunna skötas och underhållas. har arbetsmarknadsmedel stöttat upp verksamheten och många arbetslösa har haft en mycket meningsfull sysselsättning då de hjälpt till att bevara gamla kulturmiljöer. Det gör att de arbetslösa på landsbygden känner att deras arbetsinsats bidrar till något positivt och i många fall även varit har en språngbräda för att åter komma ut på arbetsmarknaden. På många håll i landet finns ett samarbete mellan länsstyrelserna, skogsvårdsstyrelserna, länsarbetsnämnden och kulturmiljövården om skötselverksamheten. Detta har fungerat mycket bra, men på grund av ändrade regler för arbetsmarknadsmedlen har verksamheten minskat kraftigt. Minskningen har inte skett för att behoven minskat eller att det finns färre lämpliga arbetslösa utan som tidigare nämnts ändrade regler. Dessa arbeten är mycket lämpliga för många arbetslösa som ett sätt att få fotfäste på arbetsmarknaden igen och de har inga undanträngningseffekter. Därför är det nödvändigt att reglerna i arbetsmarknadspolitiken utformas på ett sådant sätt att arbetslösa även får möjligheter att utföra dessa meningsfulla arbetsuppgifter.
mot · GR02A224 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vitesföreskriften i arbetsmiljölagen. Arbetsmiljöinspektionen har sanktionsmöjligheter, genom vite, mot arbetsgivare som bryter mot arbetsmiljölagen och dess föreskrifter. Sanktionerna omfattar emellertid inte alla arbetsgivare. När det gäller statliga myndigheter, affärsverk och bolag så är vitesföreskriften oklar. Det finns otydliga regler vad gäller statliga myndigheter, det som styr är en gammal praxis. När det gäller affärsverk och bolag så är det även här vissa oklarheter mellan dem som agerar på den privata marknaden och andra. När det gäller myndigheter så är praxis att man inte använder vite. För bolag och affärsföretag som agerar på den privata marknaden är det möjligt att använda vite medan för dem som inte gör det finns oklarheter på om det är möjligt eller inte. Praxisen framgår i en kommentarbok till viteslagstiftningen Viteslagstiftningen en kommentar samt i en av informationbroschyrer Statliga myndigheter och affärsverk som arbetsgivare. Orsaken framställs i kommentarerna som att det är fel att staten belastar staten med vite och att ett vite inte får samma konsekvenser mot statliga myndigheter som mot andra arbetsgivare. När det gäller andra offentliga arbetsgivare som kommuner och landsting kan det utdömas vite vid brott mot arbetsmiljölagen. Det är inte rimligt att det råder olika regler beroende på typ av arbetsgivare när det gäller sanktioner för brott mot arbetsmiljölagen. Därför är det angeläget att låta se över vitesföreskriften i arbetsmiljölagen. I ett modernt samhälle kan det inte råda olika regler beroende på vem som är arbetsgivare. Det ända rimliga är att det råder en lika rättspraxis för alla arbetsgivare oavsett huvudmannaskap.
mot · GR02A226 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lägga ned AMS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna i åläggs att införa jobbgaranti för arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att merparten av AMS anslag överförs till kommunerna för att hantera jobbgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en kompetenspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att privata entreprenörer i huvudsak skall sköta den kommunala jobbgarantin. Det är alltför få personer i som själva har erhållit, eller känner någon som erhållit ett arbete genom arbetsförmedlingarnas och AMS-systemets försorg. Ett flertal studier och rapporter, bland annat från RRV och SNS, visar att det mesta av AMS och arbetsförmedlingarnas verksamhet konserverar utanförskap, verkar diskriminerande och motverkar arbete. Missförhållandena blir nästan övertydliga när det gäller invandrade arbetslösa. Många finner sig sitta fast i ett Kafkaliknande utanförskap, där livet styrs av allmänt välmenande tjänstemän och politiker, i en ren eländesindustri. I eländesindustrin skickas människor mellan olika åtgärder, kurser, utbildningar och myndigheter, utan möjlighet att ta sig loss av egen kraft. Bäst resultat när det gäller arbetsförmedling uppnår enskilda entreprenörer och bemanningsföretag. Samordningen mellan socialtjänst och arbetsförmedling (och eventuellt ), är upp till de enskilda organisationerna och de enskilda tjänstemännen eller i bästa fall föremål för försöksverksamhet inom Finsam eller Socsam. Även försöken begränsas av att myndigheter frivilligt samarbetar. Det är hög tid att nu flytta makten från byråkrater och politiskt etablissemang och återföra denna makt till de enskilda människorna. Kommunerna skulle kunna ges såväl pengar och befogenheter som skyldigheter. En arbetsgaranti skulle kunna införas där kommunen åläggs att , exempelvis , ordna arbete till den arbetssökande. Detta skulle vara möjligt om nuvarande AMS-resurser samordnas med kommunens socialbidragssystem. Ingen som vill och kan arbeta skulle tvingas till ett liv i bidragsberoende. Det bästa vore naturligtvis om detta kunde ske per entreprenad, med hjälp av privata aktörer, för att på så sätt göra det mer effektivt. En kompetensutvecklingspeng, eller vad man väljer för namn, skulle ge den enskilde arbetssökande makt att välja utbildning eller praktikplats efter egna önskemål och egna behov. Den arbetslöse vet bättre än aldrig så skickliga tjänstemän vad som krävs i utbildningsinsatser för att erhålla ett riktigt arbete.
mot · GR02A229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad motionen anförs om att begränsa rätten att utlysa sympatiåtgärder vid konflikt på arbetsmarknaden. Förra vårens konflikter inom den offentliga sektorn visar att det är nödvändigt att se över de gällande konfliktreglerna vad gäller sympatiåtgärder som respektlöst kan slå mot en part som helt står utanför den primära konflikten. Behovet av sympatiåtgärder måste i många fall ifrågasättas och i vart fall måste möjligheterna till dessa begränsas. Det är dessutom tveksamt att en part i den primära konflikten kan vidta sympatiåtgärder gentemot en utomstående till stöd för sin egen primärkonflikt. Det måste ifrågasättas om inte sympatiåtgärder ibland kan ha ett annat syfte nämligen att påverka en annan förhandling vilket inte är tillåtet. Det är också otillfredsställande att som rättsläget nu tycks vara en part som står utanför den primära konflikten och som drabbas av sympatiåtgärder inte kan vidta egna motåtgärder om inte den som ska understödjas själv har vidtagit några stridsåtgärder. Företag kan genom sympatiåtgärder tvingas in i en konflikt som de själva inte är part i och inte kan påverka och som kan innebära stora ekonomiska påfrestningar.
mot · GR02A230 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesinspektionens kontroller. utför yrkesinspektionen kontroller runt om i landet där man undersöker hur väl företagen eller arbetsplatserna efterföljer arbetsmiljölagen. Inspektionsmetoderna är olika mellan distrikten. Metoderna styrs av direktiv från den centrala myndigheten, distriktet eller inspektörens lång- och kortsiktiga planering samt av den enskilde inspektörens bedömning vid ett inspektionstillfälle hos ett företag. Exempelvis kan personliga relationer ligga till grund för bedömningen av arbetsmiljön. För att förebygga detta problem och för att få likvärdiga bedömningar av lika verksamheter bör företagen göra en form av schablonisering av arbetsmiljön genom ett frågeformulär, upprättat av arbetstagare och arbetsgivare tillsammans. På det sättet kan man göra en lika bedömning av alla företag i samma bransch på samma gång över hela landet. Om frågorna blir standardiserade finns större möjligheter att försöka komma tillrätta med problemen. Därför bör regeringen verka för att yrkesinspektörerna ute i distrikten har ett enhetligt arbetssätt med ett standardiserat frågeformulär som underlag vid inspektionen.
mot · GR02A231 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avstängning från a-kassan vid uppsägning på egen begäran. Någon som på egen begäran säger upp sig från sin arbetsplats stängs av från a-kassan i . Det innebär att en person som har en månadslön på förlorar mycket pengar i a-kasseersättning. Många som säger upp sig mår psykiskt dåligt på arbetsplatsen och ser det ibland som den enda utvägen att säga upp sig själv. Detta bör inte drabba den som hamnat i den situationen. Regeringen skärpte reglerna på grund av den budgetsanering som skedde, vilket ledde till att avstängningen från a-kassan höjdes från 20 vid egen begärd uppsägning. Effekten av den skärpningen har varit marginell när det gäller antalet som säger upp sig, medan det fått stora konsekvenser för dem som det drabbat. Regeringen bör därför låta se över detta.
mot · GR02A232 · 2003-10-07 00:00:00 — Rättvisa löner och villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsaspekter i utformandet av s.k. kompetenskonton. Två steg fram ett tillbaka, så kan utvecklingen mot ett jämställt samhälle beskrivas. Mycket är förändrat och förbättrat och bara det faktum att kunskapsnivån om skillnader mellan kvinnors och mäns livssituationer har ökat på bredden i samhället, möjliggör ytterligare steg framåt. Trots att utvecklingen i många avseenden således är positiv, är den otillräcklig. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden är ett lysande exempel på detta. Kvinnor utbildar sig i högre grad än männen. Trots hög kompetens värderas kvinnors insatser lägre än männens. Kvinnor tjänar sämre, har sämre karriärmöjligheter och styrelserummen är fortfarande stängda och låsta med dubbla lås för kvinnor. Särskilt det privata näringslivet tycks ha extremt begränsat kontaktnät när det är dags att utse styrelseledamöter, för att inte nämna ordförandeposter. Politiskt har mycket gjorts och görs för att förändra rådande strukturer. Kravet på detaljerad lönestatistik är ett exempel som i viss mån fungerar som en katalysator till förändring. Men mer behövs och dessa nödvändiga förändringsprocesser tar . Med all rätt kräver kvinnor rättvisa löner och rättvisa kompetensbedömningar. En reform för individuell kompetenshöjning är under utarbetande. Det borde vara rimligt att i detta arbete särskilt lyfta fram kvinnors ställning och möjligheter på arbetsmarknaden samt männens motsvarande ställning och möjligheter i det delade ansvaret för barn och familj. Det måste vara möjligt för både kvinnor och män att på lika villkor kunna satsa både på arbete och familj, inte bara på det ena eller det andra. Individuella kompetenshöjande åtgärder kunde bli en av många metoder att nå detta önskvärda mål.
mot · GR02A233 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragstaket. På den svenska arbetsmarknaden finns lågavlönade som lever med mycket små marginaler och vars löneökningar varit små eller t.o.m. uteblivit. En sådan grupp är personer med arbetshinder, vars anställning är förenad med lönebidrag. Taket på lönebidraget har inte förändrats som andra grupper på arbetsmarknaden sprungit ifrån. Det här är en rättvisefråga som blir allt mer akut. Lönebidraget kan maximalt utgå med och skall då utgöra högst av arbetsgivarens bidragsgrundande kostnad. Meningen är att lönebidraget skall kompensera för arbetshandikappet och att lön och andra anställningsförmåner skall följa kollektivavtal. Så sker långtifrån alltid, beroende främst på arbetsgivarens ekonomiska situation. Själva det faktum att arbetsgivaren p.g.a. dålig ekonomi betalar löner enligt minimivillkoren för lönebidrag gör att det oförändrade lönebidraget låser fast lönerna vid en mycket låg nivå. Rezene Tesfazion (s)
mot · GR02A234 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa undantaget i turordningsreglerna. Lagen om anställningsskydd (LAS) innehåller bland annat bestämmelser som tillämpas vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Då lagen trädde i kraft, 1974, stadgades att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren, alltså enligt principen, sist in först ut. Med hjälp av har de borgerliga partierna lyckats driva igenom en förändring av turordningsreglerna och förändrades dessa. Förändringen innebär att arbetsgivaren tillåts undanta två personer vid uppsägningar. Detta gäller för arbetsgivare med högst tio anställda. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. Turordningsregler som säger att två arbetstagare får undantas öppnar för godtycke och orättvis behandling av de anställda. För att upprätthålla respekten för kravet att uppsägningar skall ske på saklig grund är det viktigt att turordningsreglerna återställs till de ursprungliga reglerna, det vill säga principen sist in först ut. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och, när så bedöms lämpligt, göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen, är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala partnerna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Det är därför både rimligt och rättvist att avskaffa detta undantag.
mot · GR02A235 · 2003-10-07 00:00:00 — Utomnordiska invandrare med svensk högskoleexamen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna för invandrare med svensk examen att praktisera inom sina utbildnings- och yrkesområden vid statliga och kommunala myndigheter. De utomnordiska invandrarna har en utsatt situation på arbetsmarknaden. Mera utsatt än svenskar. Statistiken talar sitt tydliga språk. Visserligen är invandrare inte en homogen grupp, men deras problem på arbetsmarknaden är till stor del likartade. Många av våra invandrare har skaffat en svensk högskoleutbildning. Trots detta hittar de inget fäste på arbetsmarknaden. Ett problem med dagens arbetsmarknadsinsatser är att de är alltför kortsiktiga och alltför ensidiga för att passa den här gruppen arbetslösa. Många av dessa invandrare med högskoleutbildning har formell kompetens för arbete inom svensk förvaltning, alltså kommuner och i statliga myndigheter. Men trösklarna fram till dessa arbeten är ofta högre för dem än för svenskfödda. Därför anser vi att invandrare med svensk högskoleutbildning bör få ett rekryteringsprogram inom AMS med praktikplatser inom kommunerna, på myndigheter och inom annan statlig förvaltning. Med ett sådant program skulle man kunna bryta den onda cirkel som många invandrare med svensk högskoleutbildning hamnar i, då de med färdig examen inte får arbete eller inte ens kallas till anställningsintervju med hänvisning till brist på erfarenhet inom området. Våra förvaltningar och myndigheter behöver spegla det mångkulturella samhälle vi lever i och där är våra invandrare med svenska utbildningar en ovärderlig resurs. Ett särskilt ansvar bör de myndigheter ta som direkt arbetar med integrationsfrågor som t.ex. DO och . Men även andra statliga myndigheter och kommunala förvaltningar borde ta till vara den kompetens som finns.
mot · GR02A236 · 2003-10-07 00:00:00 — Utvärdering av vikariatsregeln i lag om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör överväga att utvärdera konsekvenserna av den förkortade vikariattiden från 12 . Bakgrunden till reformen var mycket lovvärd. Vikariekarusellen rasade för fullt och tvingades de flesta vikarier att byta vikariat. Detta vikariat tog i sin tur slut och så höll det på. Ytterst få fick anställning. Inte minst många vårdanställda tvingades arbeta i osäkra anställningar, på obekväma tider och med låg lön. Tanken med det nya systemet, som förkortade tiden innan anställning , var att arbetsgivaren skulle tvingas anställa vikarien . Många indikatorer säger att det inte blivit så, utan att karusellen i många fall börjat snurra ännu snabbare med superkorta vikariat efter varandra. Det krävs nu att en utvärdering görs för att avgöra om det nya systemet verkligen har lett till fler fasta anställningar, eller om det inneburit att tryggheten och kontinuiteten ytterligare urholkats för vikarierna.
mot · GR02A237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Detta beslut är nu en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. Arbetsrätten är ett medel för jämställda spelregler i arbetslivet för att motverka diskriminering och tillhandahålla anställningsformer som tillgodoser både arbetstagare och arbetsgivare. Att då ha en lagstiftning som kan vara godtycklig i mindre företag är tillväxthämmande, inte minst ur konkurrenssynpunkt. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till diskriminering av människor. En annan effekt kan bli att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda. Detta eftersom lagstiftningen gör skillnad efter hur många anställda arbetsplatsen har. Beslutet bör därför upphävas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02A238 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärder skall samverka för att förstärka arbetslinjen. Vi vill att trygghetssystemen skall samverka för att stimulera återgång i arbete efter perioder av sjukpenning eller sjukersättning. Vi anser att studier skall vara en av möjligheterna som underlättar vägen till arbetslivet. Det finns regler som inte är anpassade till kombinationen av partiell sjukersättning, studier och arbetslöshetsersättning. Kravet för att få ersättning från arbetslöshetskassan i samband med utbildning är att arbetet inte upphörde på grund av studier. A-kasseersättning kan då utbetalas till den som fortsätter tidigare heltidsstudier under förutsättning att han eller hon söker heltidsarbete eller bedriver studier på deltid under förutsättning att studierna inte hindrar från att söka och ta heltidsarbete. Det förekommer att en person som har en liten (partiell) sjukersättning har arbetat upp till heltid och därutöver deltagit i utbildning. Med de nya möjligheterna till studier på distans finns möjligheten att ordna studierna så att de räknas som heltidsstudier. Studierna företas och och semesterdagar. Om sedan det olyckliga inträffar och personen blir arbetslös går det inte enligt dagens regler att kombinera a-kasseersättning grundad på tidigare deltidsarbete med fortsatta heltidsstudier. Det är kanske inte ett problem som drabbar många, men med tanke på att vårt mål är både utbildning och återgång till arbete borde reglerna samverka för att uppnå målen. Det är angeläget att trygghetssystemen samverkar för att uppnå målet med arbetslinjen, studierna bör vara ett medel för att nå målet. Det viktiga är att individen har möjlighet att med studier kunna underlätta återgången till arbete.
mot · GR02A242 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd vid arbetsplatser med mindre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas. Den här regeln slår mycket orättvist och det är inte möjligt att på något sätt förhandla eller på annat sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Det har visat sig att föräldrar i barnfamiljer framförallt yngre kvinnor drabbas mycket hårt av de här reglerna. Vi behöver värna om barnfamiljerna och skapa den trygghet de behöver för att de ska våga skaffa fler barn så att vårt samhälle kan fortsätta att utvecklas. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.