ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T332 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla bilar i skall ha installerat alkolås . Fler alkoholpåverkade i trafiken kan relateras till en ökande alkoholkonsumtion och förändrade konsumtionsvanor. Dels är det en fråga om den generella alkoholpolitikens verktyg, dels en fråga om specialinriktade åtgärder för trafiksektorn. Här kan alkolås komma att bli ett viktigt komplement till andra åtgärder för att skapa en säkrare trafikmiljö och för att fånga upp förare med oroande alkoholvanor, det vill säga riskpersoner. De allra flesta avstår från att köra bil efter att ha druckit alkohol. Det gör däremot mer sällan personer som är alkoholberoende. Antalet alkoholister har uppskattas till 300 000, många av dessa kör bil. upptäcks cirka 13 000 personer som misstänkt trafikonyktra, dvs. med en alkoholhalt i blodet överstigande . Man beräknar att en alkoholist som upptäcks har kört onykter cirka 200 gånger före första påföljden. Upptäcktsrisken är således ringa i förhållande till det beräknade antalet bilar som körs av trafikonyktra. som alkohol beräknas vara en bidragande faktor vid 130140 av de 600 dödsolyckor som inträffar i . Alkolås är ett tekniskt instrument som kan monteras in i bilen. Instrumentet mäter koncentrationen av alkohol i förarens utandningsluft. På så sätt förhindrar alkolåset en alkoholpåverkad förare att starta och köra bilen. Försök görs redan i några län med alkolås som alternativ till att förlora körkortet för personer som är folkbokförda i . En förutsättning för försöken är att föraren enbart använt alkohol och inga andra droger. Påföljden kan bli en tvåårig villkorstid, endast en viss bil får framföras, läkarundersökning och kontroll och kalibrering av alkolåset hos . Utöver en förhöjd trafiksäkerhet kan alkolås härigenom också leda till en allmänt förbättrad social situation och hälsa. Alkolås kan således användas som en del i en behandling för alkoholmissbruk, som alternativ till annan utdömd påföljd och som förebyggande åtgärd för ökad trafiksäkerhet. Det är rimligt att alkolås ska vara installerat i alla bilar , liksom att fordon som kör skolskjutsar installerar alkolås tidigare och att förhållandet för veteranbilar särregleras.
mot · GR02T333 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av . öppnade för trafik 1936. växte flyget kraftigt och med tiden började bullerproblemen för de kringboende att bli ett allvarligt miljöproblem. Läget förvärrades genom jetflygets utveckling och var bullret så omfattande att något måste göras. flyttades Linjeflygs verksamhet ut till och de boende runt flygplatsen kunde andas ut efter årtionden av buller och lukt av flygbränsle. började planera för ett bostadsområde på och bl a stadsdelen med nästan 1 000 lägenheter byggdes då det stod klart att flygplatsen skulle läggas ned. 1992 beslöt emellertid en knapp majoritet i att släppa fram det tunga trafikflyget igen. Bullermattorna bredde åter ut sig över de närbelägna bostadsområdena. Inom bara några kilometers radie från flygplatsen bor över 100 000 människor. Sedan ett avtal ingåtts mellan staten och som reglerar trafiken fram har flyget kunnat ökas successivt, inte minst med hjälp av olika tilläggsavtal. En nytt tilläggsavtal har ingåtts mellan och . Det nya avtalet medger en påtaglig ökning av den tunga trafiken på . Syftet med avtalet är att möjliggöra en flyttning av privatflyg och mindre flygplan från och ersätta dessa flygrörelser med tyngre plan i linjefart. Det nya avtalet kan, om det nyttjas fullt ut, leda till en fördubbling av antalet passagerare från dagens dryga miljon/år till två miljoner/år. blir därmed andra flygplats efter . Jämfört med nu innebär det en kraftig ökning av det tunga flyget på . Det för naturligtvis med sig ökade bullerstörningar, ökade avgasutsläpp, mer biltrafik till och från flygplatsen och inte minst ökade säkerhetsrisker. ligger mitt i ett tätbebyggt storstadsområde. Diskussioner om att etablera även utrikestrafik på har resulterat i att det finns förbindelser med såväl som . som bullernivåerna kring flygplatsen nu ökar lägger flyget en död hand över utvecklingen i närliggande stadsdelar. Ett flertal bostadsprojekt kan inte genomföras, vilket är ytterst olyckligt med tanke på den stora bostadsbrist som råder i . Regering och riksdag måste nu ge miljön en uppvärdering. Det kan inte vara rimligt att kraftigt miljöstörande verksamhet tillåts pågå med 100 000-tals människor boende i närheten, som nya möjliga bostadsområden inte kan bebyggas av bl a miljö- och säkerhetsskäl. Enligt uppfattning måste staten medverka till att Brommaflyget avvecklas . Här hänvisas även till motion angående infrastrukturen. Genom att utveckla med goda kommunikationer skapas förutsättningar för den flygkapacitet som måste finnas i . Genom tredje banan på med de numera så snabba tågförbindelserna från , och andra delar av kan flyget utvecklas även där. På grund av flygets allmänna nedgång finns det utrymme på för en överföring av trafik i linjefart. utgör navet i flygtrafiken över där såväl utrikes som inrikes trafik har sin naturliga mötespunkt. När avvecklats kan området dels göras tillgängligt för allmänheten i form av nya grönytor, dels bebyggas med bostäder. För detta krävs att regionen utvecklar goda kollektivtrafikförbindelser bl a i form av spårvägsanslutning till och .
mot · GR02T334 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av till fyrfältsväg. ger regeringen i uppdrag att utreda möjligheterna till en PPP-lösning för . behöver en god tillväxt för att klara nödvändiga satsningar bl a på vård och omsorg. Otillräckliga satsningar på transportinfrastrukturen riskerar att hämma denna för landet. Konsekvenserna av den otillräckliga transportinfrastrukturen blir lägre tillväxt, onödiga trafikolycksoffer, sämre miljö och ökade svårigheter att uppfylla miljökvalitetsnormerna. En av mest olycksdrabbade vägsträckor är mellan och . har kommunerna utefter vägens sträckning kämpat för att byggs ut till fyrfältsväg. och kommuner har känt sig tvingade att låna ut pengar för att vägbygget skall starta, vilket i själva verket är en övervältring av ansvaret till kommunerna. Byggnationen är nu igång och därför är det förvånande att i sitt förslag till nationell vägplan föreslår en ytterligare senareläggning av byggstarten. är ett tvärgående stråk av stor betydelse för näringslivet inte bara i och utan även för hela näringsliv. Sedan utbyggnaden av till motorvägsstandard på hela sträckan StockholmJönköping gjordes har trafiken ökat markant på . En utbyggnad skulle därför inte bara öka säkerheten, utan även korta transporttiderna mellan rikets två största städer. Vi vill se en snabb utbyggnad av och därför är vi även beredda att pröva alternativa finansieringar, så kallade PPP-lösningar för att göra detta möjligt.
mot · GR02T335 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad motionen anförs om utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad motionen anförs om upprusting av Viskadalsbanan. Både och Viskadalsbanan är viktiga regionala länkar mellan och . Från finns sedan länkar vidare både söder och norrut via E 6 och över till med färja till . Regionens näringsliv är beroende av goda kommunikationer både för gods- och persontransporter. En förbättring av infrastrukturen i Viskadalen är en förutsättning för arbetspendling och transporter av personer och gods mellan företag. Viskadalsbanan fyller även en viktig funktion för dem som vill bo kvar i sina hemorter, t.ex. och och studera vid . sträcker sig mellan och . Vägen är ett viktigt stråk för hela Viskadalen med en hög trafikintensitet av både personbilstrafik och tung trafik. Nuvarande väg har 13 meters standard på sträckan BoråsBerghem. Resterande sträcka är av varierande bredd och kvalitet. Vägen går även genom ett antal mindre samhällen, vilket innebär stora olycksrisker. Kommunerna utmed har försökt få till en utbyggnad av vägen. En utbyggnad skulle leda till väsentligt höjd trafiksäkerhet och förbättra konkurrenskraften för näringslivet i regionen. Vi vill därför se en utbyggnad av på sträckan BerghemVarberg. På en del av denna sträcka finns redan förstudie gjord. Vägen bör från trafiksäkerhetssynpunkt utformas till en mötesfri 14-metersväg. Viskadalsbanan är enkelspårig och används både för gods- och persontransporter. Dock är utvecklingen av banan eftersatt. Viskadalsbanan har ålderdomliga trafikstyrningssystem, vilket leder till långa bomfällningstider. och kommuner har som vision att X 2000-tåg med som slutdestination skall trafikera Viskadalsbanan. Detta skulle, när det blir verklighet, stärka Viskadalen som region. För att detta skall bli möjligt krävs en ordentlig upprustning av Viskadalsbanan. Detta skulle även leda till en förbättring av möjligheterna för godstransporter.
mot · GR02T336 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga att bestraffa brott mot väjningsplikten hårdare och att information om detta skall nå alla körkortshavare. När väjningsplikten infördes var det många fotgängare som jublade. Äntligen skulle man slippa stå och vänta i flera minuter vid övergångsstället medan hänsynslösa bilister i en aldrig sinande ström körde förbi. Inte minst rörelsehindrade personer och pensionärer kunde se fram emot en möjlighet att ta sig över vägen utan att tvingas vänta orimligt eller riskera att bli överkörda. Tyvärr har den nya lagen i många stycken blivit en besvikelse för fotgängarna. Först och främst kör många bilister trots väjningspliken. Det ställer extra krav på fotgängaren att etablera ögonkontakt med föraren för att avgöra om personen i fråga tänker köra eller stanna vid övergångsstället. Ett ännu allvarligare problem är att vissa bilar stannar i innerfilen, som andra bilar kör om i ytterfilen. Eftersom bilisten i ytterfilen inte ser fotgängaren (han/hon skyms av bilen som stannat i innerfilen) kör denne bilist på lagom till att i värsta fall köra på fotgängaren. Mot bakgrund av detta bör straffet för brott mot väjningsplikten skärpas. Denna åtgärd bör kombineras med en omfattande informationsinsats i samband med straffskärpningen.
mot · GR02T337 · 2003-10-07 00:00:00 — Registerhållningsavgiften för traktorer och motorredskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den årliga registerhållningsavgiften för jordbrukstraktorer och motorredskap. Att minska byråkrati och krångliga regler är en angelägenhet som angår oss alla. I denna motion finns ett förslag som innebär att man minskar dels kostnader, dels minskar byråkratin för många enskilda människor och företagare. Den registerhållningsavgift som tas ut för jordbrukstraktorer och motorredskap bör avskaffas . /2002 befriades jordbrukstraktorer och motorredskap från fordonsskatt, detta eftersom deras huvudsakliga arbetsområde är åker- eller skogsmark. Men avgiften för registerhållning blev kvar. Avgiften för varje fordon är , och kostnader för att hantera denna registerhållning måste överstiga denna inkomst om. Dessutom är det onödiga kostnader för ägarna som skall sköta avgiftsinbetalningarna. Det måste vara bättre att ersätta denna årliga registerhållningsavgift med en engångsavgift som lämpligen bör tas ut vid nyköp.
mot · GR02T338 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att böter för fortkörning skall utgå i form av dagsböter. Farten dödar är ett påstående vi ofta hör. Det är också väl belagt i statistik att så är fallet. Det är också väl känt att trafikrytmen på de svenska vägarna ständigt ökar. Detta är något som alla som mer eller mindre ofta kör bil själva kan konstatera. är det så att vid fortkörning får alla, oavsett inkomst, vid samma hastighetsöverträdelse betala lika mycket i fortkörningsböter. Detta innebär att för en höginkomsttagare är böterna mindre kännbara. I vissa andra länder, exempelvis i vårt nordiska grannland , har man istället ett system med dagsböter för hastighetsöverträdelser. Detta system borde enligt min mening vara ett sätt att få trafikanterna att vara försiktigare, och detta skulle leda till färre olyckor och, när sådana ändå inträffar, inte få så svåra följder som . Vi anser att som ett led i en strävan att minska fortkörningen och därmed de allra svåraste olyckorna bör det finska systemet med dagsböter övervägas också i .
mot · GR02T339 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabbtågsförbindelse på hela sträckan mellan och via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av bandelen mellan och . Vill man skapa tillväxt och utveckling i hela är tillgången till effektiva och miljöanpassade transporter en viktig faktor. Vid sidan av ett modernt vägnät är utbyggda tågförbindelser av stor vikt i de delar av landet där befolkningstätheten är förhållandevis hög och där befolkningen dessutom växer i storlek. startade en mycket efterlängtad linje med snabbtåg från till via . Det var ett steg framåt, men enligt vår mening bara första steget. Nästa steg är att satsa på en snabbtågsförbindelse på hela sträckan från till via och . Därigenom skulle möjligheterna att resa från till förbättras betydligt. Restiden skulle bli kortare och turtätheten bättre om resande från södra och mellersta inte behövde göra tågbyten i . Tåget skulle bli ett bra alternativ till flyget med mindre miljöbelastning som följd. Flera utredningar som genomförts av länstrafikbolagen visar att det finns mycket goda förutsättningar för snabbtågstrafik på hela sträckan från till . Från södra och mellersta är det inte möjligt att komma med tåg till till aktiviteter som börjar , istället blir det bilresor till flygplatserna och flyg till . Med snabbtågsförbindelse mellan och skulle tåget däremot bli ett konkurrenskraftigt alternativ till flyget. För att korta restiderna är en upprustning av bandelen mellan och också nödvändig. En sådan förbättring skulle vara till nytta även för annan trafik på sträckan.
mot · GR02T340 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett båtregister. införde den socialdemokratiska regeringen ett register för fritidsbåtar. Detta avskaffades sedan av den efterkommande borgerliga regeringen. Registret blev istället frivilligt, vilket har fått till följd att det är ganska ofullständigt och till liten nytta. Det register som tidigare fanns och som var obligatoriskt var mycket uppskattat av många, inte minst av myndigheter såsom polis och kustbevakning. Deras arbete underlättades betydligt av att det fanns ett obligatoriskt register. Bedömningen när båtregistret infördes var att det bidrog till att öka sjösäkerheten och att det blev enklare att leta reda på försvunna och stulna båtar. Dessa bedömningar bekräftades av kust- och tullmyndigheter även efter det att registret införts. Det obligatoriska registret var självfinansierat av båtägarna och innebar alltså ingen kostnad för staten. Det har i samband med att ett register diskuterats också förts en diskussion om skatt på fritidsbåtar. Om en sådan ska kunna införas krävs det ett båtregister. Det var sannolikt den främsta anledningen till att den borgerliga regeringen avskaffade registret. står den yrkesverksamma delen av sjöfarten för de kostnader som fritidsbåtarna bidrar med i form av underhåll av farleder, sjöräddning med mera. Ett antal motioner om att införa ett båtregister har avslagits i med motiveringen att det pågår en utredning i frågan. Det är angeläget att utredningen nu påskyndas, så att förutsättningarna för att införa ett register klarläggs.
mot · GR02T341 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en upprustning av skall ges extra hög prioritet och genomföras. E 18 är en del av den nordiska triangeln, en triangel som sammanbinder , och . En nordisk infrastrukturplan som både den och EU uttalat som viktiga för utveckling och tillväxt i . E 18 sammanbinder även de nordiska länderna med den expansiva S:t . Därmed kan konstateras att E 18 i hög grad är en angelägenhet för stora delar av och en viktig förbindelselänk för hela . För är E 18 en avgörande pulsåder. Då både personbilstrafiken och lastbilstrafiken förväntas växa snabbare i jämfört med riket den närmaste tioårsperioden blir det extra angeläget att rusta upp E 18-stråket tidigt i planeringsperioden. har vägen en ojämn och låg vägstandard som skapar problem med framkomlighet och olyckor. Jämfört med till exempel E 4-stråket , som har ungefär samma befolkningsunderlag, men som har genomgående motorvägsstandard, är trafikflödena på i flera fall minst lika stora som på . På E 4 minskar dödsolyckorna, på ökar dessa. lämnade sina förslag till långsiktiga infrastrukturplaner för åren 20042015 till regeringen. E 18 genom och finns visserligen nämnd i denna plan men tyvärr alldeles . De stora investeringsåtgärderna som så väl behövs är framskjutna. Det gäller till exempel LekhyttanAdolfsberg med planerad byggstart , HånTöcksfors med planerad byggstart samt KronoparkenSkattkärr med planerad byggstart . Till saken hör att lagt ned i planer och bygghandlingar på KronoparkenSkattkärr och när det gäller HånTöcksfors. Om inte dessa objekt kommer igång måste dessa planer göras om. Enligt regeringen är ett väl fungerande vägtransportsystem en viktig förutsättning för att tillgodose människors behov av att bo och bedriva näringsverksamhet i hela landet. Det är också enligt regeringen angeläget att utveckla ett framtida transportsystem som möter växande behov av snabba, effektiva, säkra och miljövänliga transporter. Om standarden längs höjs mellan gränsen till och kommer regionen att utvecklas och framkomligheten och trafiksäkerheten förbättras. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02T342 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en upprustning av skall genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den dåliga tekniska kvaliteten på samt dess konsekvenser för näringsliv och turism i inlandet. är inlandets kanske mest eftersatta pulsåder och livsnerv och i förhållande till sin funktion har vägen en oacceptabel standard. Vägen går genom landets råvarutätaste regioner. Som exempel på viktiga näringar utmed vägen kan nämnas fordonstillverkning, papper, IT, bioteknik, turism och annan avancerad tillverkningsindustri. Alla dessa industrier och verksamheter är beroende av snabba och säkra transporter. är också längsta väg: den går från via till . Den är en viktig länk mellan och VärmlandBergslagen och en genväg till mellersta delarna av . är vägen trafikled upp till fjällen. I tillhör de vägar som har den mest intensiva trafiken både vad gäller personbilar och lastbilar. Väg 45 är också den enskilt viktigaste vägen för den värmländska industrin avseende godtransporter. Många värmlänningar är helt beroende av riksvägen från norra delarna till södra delarna av länet. För att utvecklingen inte ska bromsas behövs en infrastruktur som underlättar tillförlitliga och snabba person- och varutransporter. Därför är snabbt i behov av en nödvändig upprustning. I den nationella vägplanen saknas helt åtgärder på förutom en trafikplats i och mitträcke i trakten av . Trafiksäkerheten är satt på undantag då flera sträckor endast har en bredd , vilket är orimligt om man betänker att lastbilar som utgör en viktig del av trafiken samsas med bilar, fotgängare, cyklister och skogs- och lantbruksmaskiner. Med nedsatt underhåll, trängsel och gropighet ökar risken för att mötande, i synnerhet lastbilar, kolliderar. Nuvarande investeringstakt för nödvändig standardhöjning av vägnätet i regionen, bland annat , är klart otillräcklig. Detta innebär att vägkapitalet bryts ned i allt snabbare takt, vilket i sin tur leder till ett allt större rekonstruktionsbehov på vägarna framöver. Väg 45 är en framtidsfråga för både och .
mot · GR02T346 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall betraktas som nationellt stråk med särskild betydelse för inland. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av upprustning av syd mellan och . syd är mycket viktig för att binda ihop järnvägssystemen i norra och region väst. Inlandssågverken med flera industrier kan därigenom billigare och snabbare nå hamnar i och på samt andra järnvägssträckningar. Av den anledningen bör en investering ske i syd så att banan kan öppnas i hela sin sträckning mellan och . I budgetpropositionen uttalar regeringen att väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter i hela landet. Målet är enligt regeringen en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. Den totala planeringsramen för investeringar åren 20042015 är . För att uttalandet hela ska leva ska vara relevant gäller det att inte alla investeringar slukas i de stora projekten som till exempel , i eller . En upprustad inlandsbana förbinder inte bara inland med utan också med . Den nedlagda sträckan mellan och är en felande länk i det intressanta nationella järnvägsstråk som utgör. Det finns en stor potential för godstrafik på . Det ger i sin tur en resurs för utvecklingen av inlandets näringsliv. Godsvolymerna på skulle öka påtagligt, vilket är bra för hela regionen. Ursprungligen byggdes från till , för att utveckla inland. I likhet med andra järnvägar minskade trafiken på . Genom ett beslut i överfördes ansvaret för mellan och till ett förvaltningsbolag. Bolaget ägs av de 15 inlandskommuner som banan passerar och fungerar som ett banverk. övertog () ansvaret för banan. Från övertagandet har godstrafiken på ökat kraftigt. Banan sträcker sig mellan och . Den är och utgör av vårt nationella järnvägsnät. Den del av som inte används för trafik, mellan MoraPersberg, kan betraktas som en felande länk i det nationella stråk som utgör. Den totala sträckan som måste upprustas är endast . Den sydligaste delen, PersbergKristinehamn, används för trafik och finns med som länsjärnväg i Länstrafikplanen för . En komplett upprustad inlandsbana i hela sin ursprungliga längd, rakt igenom det svenska inlandet, från till Vänerhamnen i , kan utgöra en stor resurs vid utvecklingen av inlandets näringsliv. kan användas för t ex returfrakt av tomvagnar, militära transporter, farligt gods, transittrafik från och till , avlastning av de östliga järnvägsbanorna samt inte minst ur beredskapsaspekter, utöver den ordinarie godsmängden. Stor utvecklingspotential finns på godssidan. är betydelsefull för en fortsatt regional utveckling.