mot · GR02K290 · 2003-10-07 00:00:00 — familjen som ej sig till samma lära bekänner, vare från all successionsrätt utesluten. Denna bestämmelse, som senast reviderades vid grundlagsändringen 1979, innebär alltså dels en regel om att regenten och successionsberättigade måste tillhöra en viss religiös åskådning, dels en regel om att prinsar och prinsessor måste uppfostras till att tillhöra en viss religion. Detta strider mot den grundläggande principen om religionsfrihet enligt regeringsformens 2 kap. 1 § sjätte punkten, vilken inte är möjlig att inskränka. Det torde dessutom strida mot bestämmelsen i regeringsformens 2 kap. 2 § om att varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mot tvång att giva till känna sin åskådning i religiöst hänseende eller tvång att tillhöra visst trossamfund. liberalerna anser därför att successionsordningens 4 § bör upphävas. 7.6 Vitalisera den lokala demokratin Den lokala nivåns betydelse för den svenska demokratin i sin helhet gör det befogat att rikta fokus mot hur det kommunala politiska systemet fungerar. har det kommit allt fler oroande signaler om tillståndet i den lokala demokratin. Avhoppen, inte minst bland unga, ökar. Partierna får allt svårare att rekrytera till förtroendeuppdrag. Många klagar på toppstyrning och tjänstemannavälde. En principiellt intressant fråga, som berördes bland annat i den så kallade , rör inställningen till de förtroendevaldas, inte minst fritidspolitikernas, roll i demokratin. En stundom framförd synpunkt i den offentliga debatten är att det vore önskvärt att radikalt minska antalet politiker. liberalerna delar inte den uppfattningen. Demokratins folkliga förankring är beroende av att många människor ges möjlighet och utrymme att inneha förtroendeuppdrag. Ett politiskt system, som domineras av några få elitpolitiker en professionaliserad offentlig sfär utan eller med väldigt få ideella inslag, riskerar att alienera makthavarna från deras uppdragsgivare medborgarna. Det är ett scenario som måste undvikas. Enligt gällande regler väljs ledamöter och ersättare till kommundelsnämnder av fullmäktige på samma sätt som alla andra ledamöter i kommunala nämnder. Detta innebär att majoriteten i normalfallet blir densamma som i hela fullmäktige och alltså kan avvika från väljarmajoriteten i den aktuella kommundelen. liberalerna anser dock att det vore önskvärt att det fanns en möjlighet för kommuner att, om de så önskar, välja att inrätta direktvalda kommundelsnämnder där den lokala majoriteten får vara avgörande. 7.8 Offentliga sammanträden regel snarare än undantag är utgångspunkten att sammanträden i nämnder och styrelser hålls bakom lyckta dörrar. föreslog att fullmäktigeberedningar skall ha möjlighet att besluta att ett sammanträde skall vara offentligt, om fullmäktige medgivet det. Enligt liberalernas uppfattning borde den principen gälla generellt, d v s att sammanträden som regel skall vara offentliga och öppna för allmänheten, och att beslut i stället fattas om slutna sammanträden när det bedöms vara av vikt att de är slutna. Självklart skall inte sammanträdet kunna vara öppet då ärenden som behandlas rör enskilda individer eller som på annat sätt omsluts av sekretess eller där den personliga integriteten på minsta sätt kan skadas eller bedöms kunna utsättas för kränkning eller obehörigt intrång. 7.9 Möjliggör extraval till kommuner och landsting I olika situationer kan det vara önskvärt att kommuner och landsting har möjlighet att utlysa extraval, på samma sätt som . Det kan handla om att, som diskuterades i , realisera en ändrad kommunindelning än som sammanfaller med allmänna val, men också om att bryta politiska dödlägen där ett erforderligt majoritetsunderlag inte kan nås på annat sätt än genom nyval. Det är inte liberalernas bedömning att sådana extraval skulle bli aktuella särskilt ofta, men att när det blir aktuellt, en sådan åtgärd kan vara nödvändig med hänsyn till att dels ha ett fungerande kommunalt majoritetsstyre, dels inte ålägga kommunpolitikerna uppgifter att ta ansvar för ett uppkommet politiskt läge som går stick i stäv med rollen som politiker och företrädare för en av partiet tydligt hållen åsikt. 7.10 Stärk den regionala demokratin Medborgarnas inflytande på den regionala nivån bör stärkas genom direktvalda regionfullmäktige. bör de ersätta landstingen och dessutom ta över betydande delar av länsstyrelsernas och andra statliga länsorgans uppgifter. Ett folkvalt regionalt organ med regionala politiker som beslutar om regionala frågor gör beslutsgången öppnare och det politiska ansvaret tydligare. menar att regionfullmäktige ska ha beskattningsrätt och ansvara för akutsjukvård, regional planering och utveckling, kommunikationer samt vissa utbildnings-, kultur- och miljöfrågor. fattade beslut om försöksverksamhet med regionalt självstyre. Befogenheter främst när det gäller planering och regional utveckling fördes över till regionala självstyrelseorgan i tre län , och ; senare tillkom även det nybildade . I (efter en övergångsperiod) och flyttades uppgifterna från till ett direktvalt organ som kom att kallas regionfullmäktige. I län övertog ett indirekt valt regionförbund med länets kommuner och landsting befogenheterna och på skedde överföringen till kommunen som också är landsting. Beslutet var ett tydligt fall framåt i en fråga som har stötts och blötts och lovade, från liberalernas synpunkt, gott . presenterade regeringen en proposition som var en rejäl besvikelse. Socialdemokraterna återföll i ett centralistiskt betraktelsesätt på politiken och samhällsutvecklingen. När behandlade frågan blev beslutet att försöksverksamheten fick fortsätta i och . liberalerna menar att det redan nu finns goda skäl att ge signaler att försöksverksamheten med förändrad regional ansvarsfördelning i de län som tillämpar systemet med direktvalda regionala organ bör permanentas och utvecklingen i denna riktning fortsätta. 7.11 Ge EU-parlamentarikerna yttranderätt i Den moderna demokratin förverkligas på en rad nivåer europeisk, nationell och lokal/regional. EU-samarbetet är nödvändigt för att vi ska kunna lösa de problem som vi delar med andra folk och stater. Det låga deltagandet, både i och utomlands, i valet till är dock mycket oroande och kan skada legitimitet. är en organisation med både över- och mellanstatliga inslag. Det är därför angeläget att frågor som behandlas i EU också debatteras i på ett helt annat sätt . liberalerna föreslår att de svenska ledamöterna av får möjlighet att delta i debatter i den svenska som rör EU-politik således att ledamöterna ges yttranderätt i . Detta vore ett sätt att också i praktiken knyta ihop beslutsfattare på olika nivåer. När de traditionella deltagandeformerna (möten, demonstrationer, namninsamlingar med mera) tappar mark krävs nya metoder för att manifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Den nya informationstekniken har fått ett stort genomslag inom näringslivet, massmedierna, utbildningen och forskningen. I politiska sammanhang utnyttjas dock knappast dess fulla potential . Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade kanalerna men utgör ett värdefullt komplement, inte minst när det gäller att locka nya grupper, särskilt ungdomar, till politiken. I det moderna samhället är tid en bristvara. Med hjälp av ny teknik får fler människor, som inte annars skulle ha haft den möjligheten, utrymme att delta i den politiska processen. Avståndet mellan väljare och valda krymper. Inte bara partierna, utan också offentliga myndigheter och institutioner måste ta till sig informationstekniken. Det borde i kommunerna exempelvis vara självklart att protokoll från kommunfullmäktiges sammanträden, och gärna också förberedande promemorior och partipositioner, läggs ut på Internet. liberalerna välkomnar också lokala initiativ att mer direkt använda Internet som ett kommunikationsmedel i en opinionsbildnings- och beslutsfattandeprocess. Det är till exempel fullt möjligt att genomföra lokala opinionsmätningar, inom ett visst område i en kommun, för att inom detta territorium utröna medborgarnas uppfattning om en ny detaljplan. liberalerna välkomnar det nya förslaget från revisorer angående återspegling av lagstiftningen i rätts- och samhällsinformationen (2002/03:RR20 revisorers förslag angående ordning på rätten). Vi delar revisorernas uppfattning om att en rad åtgärder måste vidtas för att utveckla rättsinformationssystemet: att systemet förses med ett märkningssystem så att det går att följa regelverket från lag via förordning till tillämpningsföreskrifter, att regeringen utformar ett system för att ange vilken eller vilka lagar regeringen grundar sina förordningar på, att regeringen utformar en ordning för hur kommunala författningar inom olika lagstiftningsområden ska kunna ingå i rättsinformationssystemet samt att regeringen utarbetar förslag till hur EG-rätten ska kopplas till rättsinformationssystemet. Vi menar att dessa åtgärder är angelägna för att göra beslut lättare tillgängliga för medborgarna, vilket i sin tur stärker demokratin. En sak som särskilt bör uppmärksammas är personuppgiftslagens konsekvenser för möjligheterna till samhällsinformation på Internet. Vissa kommuner har en ytterst restriktiv tolkning av personuppgiftslagen, och vägrar därför att ens publicera namnen på kommunfullmäktigeledamöterna på kommunens hemsida såvitt inte dessa uttryckligen lämnat sitt tillstånd. För oss liberaler är det en orimlig tanke att någon skulle kunna utöva ett förtroendeuppdrag anonymt. Regeringen bör därför ge Datainspektionen i uppdrag att aktualisera denna fråga med eller annan lämplig part. 7.13 Skärp granskningen av den offentliga makten All offentlig makt utgår från folket, anger regeringsformens portalparagraf. Men all makt kan missbrukas också den som ges i allmänna val. Liberaler värnar rättssamhällets principer; ytterst är det en garant för den enskilda människans frihet och rättigheter. Att bekämpa maktmissbruk är en central liberal uppgift. I en särskild motion lägger fram en rad förslag på hur granskningen av den offentliga maktutövningen kan skärpas. Det inkluderar bland annat att en författningsdomstol bör inrättas, att blivande myndighetschefer ska frågas ut av riksdagsutskott och att den kommunala revisionen bör stärkas.