ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02A243 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av särskilda åtgärder för personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden förändras och blir alltmer krävande. Kraven på utbildning ökar. För att vara intressant på arbetsmarknaden ställs oftast krav på minst gymnasieutbildning. Men ofta så fordras vidareutbildningar som t.ex. yrkesutbildningar, påbyggnadsutbildningar och högskoleutbildning. Andra krav som ställs är flexibilitet, stresstålighet och social kompetens. Andelen korttidsanställningar, timanställningar, projektanställningar och provanställningar ökar ständigt. Allt detta ställer nya krav på dem som vill in på arbetsmarknaden. Många klarar av den nya arbetsmarknadens krav. Men det är inte alla som gör det. Andelen som får svårt att komma i fråga för en anställning ökar. Det kan bero på att de inte orkar eller förmår uppfylla de krav som arbetsmarknaden ställer. Vi riskerar en utslagning där många inte får en chans att ta sig in på arbetsmarknaden med alla problem som därmed uppstår. Vi ser det som viktigt att samhället tar ansvar för dem som får det extra svårt när arbetsmarknaden förändras. Målet måste vara att så många som möjligt skall uppleva den delaktighet och samhörighet med samhället som tillgång till arbete och egen försörjning skapar. Om det skall bli framgångsrikt bör särskilda insatser göras för den grupp som avses i motionen. Det måste handla om åtgärder som ger varje individ förutsättningar till egen utveckling med ett uttalat mål om att få fotfäste på arbetsmarknaden. Åtgärderna måste ske i ett tempo, med en pedagogik och med arbetsuppgifter som bäst lämpar sig i varje enskilt fall. Ett större ansvar bör läggas på lokal samverkan mellan kommunerna, landstingen, och arbetsförmedlingarna. Den pedagogik som tillämpas inom folkbildning och folkhögskolor kan utgöra en viktig resurs som komplement till skolans arbetssätt. Arbetsuppgifter som lämpar sig kan bl.a. finnas inom gröna sektorn samt kultur och fritid.
mot · GR02A244 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. har otryggheten på arbetsmarknaden ökat. Arbetslivet har blivit stressigare, kraven har ökat och medfört en ökad ohälsa. Ytterligare en påverkansfaktor är den ändring av turordningsreglerna som trädde i kraft . Möjligheten för arbetsgivaren att ensidigt undanta två personer från turordningen vid en uppsägning har stärkt arbetsgivarens roll och starkt försvagat arbetstagarens ställning på arbetsmarknaden. När en uppsägningssituation uppstår bör det vara i allas intresse att arbetstagareorganisationen arbetsgivaren kommer fram till om avvikelser från turordningen bör ske. En lagstiftning där man undviker osakliga uppsägningar och godtycke behövs. En ökad anställningstrygghet leder till att arbetstagaren känner en trygghet som i längden gynnar arbetsgivaren. Detta eftersom oro för framtiden påverkar en arbetstagares produktivitet och vilja att öka både sin kompetens och kreativitet. En ensidig möjlighet för arbetsgivaren att genomföra uppsägningar utanför turordningen bör ej få förekomma och LAS bör återställas så att de turordningsregler som gällde före åter gäller.
mot · GR02A245 · 2003-10-07 00:00:00 — Lönebidragsarbete till nytta för organisationer och föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föreningar och organisationer får tillgång till personal med lönebidrag. Ideella föreningar och organisationer utför ett enastående frivilligt arbete. Detta arbete blir i längden alltför betungande, eftersom de människor som är engagerade oftast har ett reguljärt arbete att sköta och dessutom mycket ofta är föräldrar till barn i skolåldern. Föreningslivet lider stor brist på arbetskraft, eftersom ingen har råd att anställa någon av ekonomiska skäl. Det finns heller inga möjligheter att få tillräckligt stort ekonomiskt stöd från samhällets sida för att få dessa arbetsuppgifter utförda. Man kan i och för sig anställa personer på lönebidrag, men det kostar då föreningen ca /mån för att täcka alla kostnader om den enskilde ska ha en lön på . fanns möjlighet att via arbetsförmedlingen under kortare eller få en s.k. ALU-anställd. Dessa möjligheter är nu borta. I stället för att ge denna dolda arbetskraft möjligheter att arbeta får de hellre gå omkring sysslolösa. Denna passivitet är både en kostnad för samhället och även en kostnad i mänskliga resurser. Problemen finns t ex hos hembygdsrörelsen, där många värdefulla kulturskatter ligger och murknar, eftersom det varken finns personella eller ekonomiska möjligheter att ta vara på det kulturarv som finns ute i bygderna. Detta är ett stort problem. Detsamma gäller också idrottsrörelsen i synnerhet på landsbygden. Där uträttas mycket ideellt arbete när det gäller ungdomsaktiviteter. Arbetet handlar både om förebyggande arbete och folkhälsa! kommer många föreningar också att drabbas av momskostnader. Det innebär ytterligare byråkrati. Man kan fråga sig vem som ska vilja sköta denna hantering, när det är problem att få tag i en kassör? Om personer kan anställas med lönebidrag vinner både individen och samhället på detta. Individen känner sig behövd och blir sedd, vilket annars är ett problem för personer som har varit arbetslösa . Individen kommer snabbt igång med vardagliga rutiner och föreningslivets kan vara ett stöd på vägen till ett arbete i öppna marknaden. Genom lönebidragsarbetet minskas utmattningen hos aktiva föräldrar och vuxna som måste sköta föreningslivets alla ekonomiska och administrativa göromål. Lönebidragsarbetet minskar också risken för att föreningar kraftigt måste minska eller lägga ned sina verksamhet. Få orkar i längden avsätta alla dessa ideella timmar för att en förening ska fungera. De insatser som föreningslivets gör har blivit självklara. När alla dessa eldsjälar brunnit ut vem tar då vid? Lönebidragsarbetet har många goda effekter både för individen och för samhället.
mot · GR02A249 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och allas rätt till ett arbete. erbjuder arbete åt personer som har ett eller flera funktionshinder och som är arbetssökande. Hindret medför nedsatt arbetsförmåga och utgör dessutom ett arbetshandikapp, det vill säga svårigheter att få eller behålla ett jobb på den övriga arbetsmarknaden. är en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken, och målet är att skapa full sysselsättning och rusta arbetssökande för de krav som arbetsmarknaden ställer. De som arbetar på ska ha ett eget mål för personlig och arbetslivsinriktad utveckling. De har säkerligen i de flesta fall mycket länge varit anmälda på arbetsförmedlingen och deltagit i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder innan de blev anställda på . Det är därför angeläget att de som arbetar på verkligen har meningsfulla arbetsuppgifter som kan stärka dem både som människor och som arbetstagare. Verkligheten har dock ibland varit en annan för dessa personer. ska, förutom de mål som gäller medarbetarna, även uppnå ett visst ekonomiskt resultat, och detta innebär att de olika målen inte alltid kan förenas. Affärsmässigheten i innebär att arbetsuppgifter kommer och försvinner från arbetsplatserna, och det har också inneburit att det varit brist på arbetsuppgifter. Vissa arbetsuppgifter har också lagts ut utomlands för att uppnå större ekonomisk effektivitet. mål som berör de anställda och de mål som berör den ekonomiska vinsten är svåra att förena. Det är angeläget att i första hand kan se till de arbetstagare som de har och till den ekonomiska delen i andra hand. Det behövs en bra organisation på arbetsplatsen med tillräckligt med arbetsledare för att kunna praktiskt leda arbetet . Det behövs också en översyn av hur de olika målen ska kunna förenas för de anställdas bästa. En utredning har gjorts om . Ett av utredningens förslag är att hitta fler aktörer på arbetsmarknaden för arbetshandikappade. Vi anser att det är ett bra förslag. Det gör att arbetshandikappades arbetsmarknad vidgas och att fler tar ansvar för målet arbete åt alla. Men det är viktigt att understryka att de alternativ till som erbjuds är seriösa. Därför är det angeläget att arbetsförmedlingen har nära kontakt med den berörda lokala fackliga organisationen. En annan angelägen fråga är att det sker en kontinuerlig uppföljning av rehabiliteringsplanerna för den anställde. Det bör ske genom trepartssamverkan mellan arbetsförmedling, individ och företag. Det är alltså positivt att fler aktörer engageras i arbetet att ge arbetshandikappade sysselsättning. Men alldeles oavsett om ansvaret läggs på eller på någon annan är det helt nödvändigt att ha en organisation som känner ansvar för att alla som vill och kan ges en chans i arbetslivet. För att klara den uppgiften kan inte den ekonomiska vinsten vara det primära målet. I det fortsatta arbetet med att utforma framtida organisation måste det ansvaret tydliggöras.
mot · GR02A250 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Arbetsrätten är ett medel för jämställda spelregler i arbetslivet, för att motverka diskriminering och tillhandahålla anställningsformer som tillgodoser både arbetstagare och arbetsgivare. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. Det har också visat sig att lagändringen har fått de negativa följder som kritikerna varnade för. Detta framgår av rapporter från fackliga organisationer. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till diskriminering av människor. Det finns fortfarande inga skäl för det beslut som togs om undantag i turordningsreglerna. Det bör därför upphävas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02A252 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökat ansvar vid företagsflytt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regler för utvidgat ansvar vid företagsflyttar samt enhetliga regler inom EU på arbetsmarknadsområdet. Många företag i vårt land blir allt mer globaliserade. De kan ha verksamhet i flera länder. Följden av detta kan dock bli att man väljer att lokalisera sin verksamhet till enbart ett land. Detta finns det många exempel på i . ABB i och Mejeri är två exempel från . Många län i är, liksom , starkt beroende av de mindre och medelstora företagens verksamheter. De företag som väljer att förlägga sin kommande verksamhet utomlands erbjuder ofta sin personal att följa med till den nya förläggningsorten. Detta är dock ett erbjudande som få anställda har möjlighet och önskan att anta. Det är svårt att flytta från en ort, då makes/makas arbete, skolor för barnen och närhet till släkten kanske binder mer än det egna arbetet. Det innebär då att arbetstagaren får välja att stanna kvar och istället bli arbetslös. På de mindre och medelstora företagen finns ofta arbetare som varit anställda länge och som har en god kunskap om sitt arbete. Men kanske är den kunskapen inte så mycket värd i konkurrensen på dagens arbetsmarknad. Ny utbildning eller fortbildning blir ofta ett krav för att kunna få ett nytt arbete. är det samhällets ansvar att se till att det finns möjligheter till utbildning, till ny praktik eller andra former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De företag som väljer att låta sina arbetare bli arbetslösa behöver inte alls ta något ansvar. De förhandlar med de fackliga organisationerna och sedan är deras ansvarsåtagande fullgjort. Det är önskvärt att arbetsgivarens ansvar vidgas till att omfatta exempelvis lön under utbildningstid eller andra former av ekonomiskt bistånd för att underlätta för arbetstagaren att få ett nytt arbete på hemorten. Det är angeläget att det blir mer enhetliga regler inom hela EU vad gäller arbetsgivarnas ansvar vid företagsnedläggningar. Det är inte acceptabelt att länderna inom EU-samarbetet kan spelas ut mot varandra i kampen om jobben. Det är också viktigt att vi i får stramare regler för vilket ansvar arbetsgivaren måste ta, när man överväger flytt av verksamheten, oavsett om det gäller till en ny ort i eller till ett annat land och att reglerna utarbetas så att företagen åläggs att, i mycket god tid, kontakta såväl facklig organisation som kommunen och andra berörda myndigheter.
mot · GR02A253 · 2003-10-07 00:00:00 — Försäkran om att inte återuppta studier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket vad avser försäkran om att inte återuppta studier. Det ställs allt större krav på kunskap och kompetens i dagens moderna samhälle. Det fordras utbildning för att få ett arbete och det fordras ofta fortbildning för att behålla ett arbete. För den som blir arbetslös är utbildning och kompetensutveckling enda möjligheten att åter få fotfäste på arbetsmarknaden. Att börja studera skapar stora möjligheter och det är många som varit arbetslösa men som börjat studera. Efter avslutade studier kan dock svårigheterna att få arbete göra att man återgår till arbetslöshet. För den som då blir arbetslös gäller att man måste skriva på en försäkran att man avslutat sina studier för att kunna erhålla ersättning från a-kassan. Detta gäller såväl heltids- som deltidsstudier. Genom att man skrivit på försäkran om att studierna är avslutade riskerar man att bli återbetalningsskyldig för ersättning om man av arbetslöshet åter vill börja studera. Detta får till följd för den arbetslöse att man måste avstå från studier, trots att man kanske funnit att detta är enda möjligheten att få ett nytt jobb. Detta är en regel som inte hör hemma i vårt moderna samhälle, där möjligheterna att studera ökat. Denna del av regelverket för arbetslöshetsförsäkringen bör därför ses över för att inte i onödan bidra till inaktivitet .
mot · GR02A254 · 2003-10-07 00:00:00 — Samordnat utbetalningsansvar för ersättning från arbetslöshetskassa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skyndsamt följa upp frågan om samordnat utbetalningsansvar. De flesta personer som blir arbetslösa kommer att genomgå någon form av utbildning eller fortbildning för att öka möjligheterna till ett nytt arbete. som arbetslös får man sin ersättning från sin a-kassa och som studerande kommer ersättningen, i de flesta fall, genom . Detta kan få till följd att när man byter ersättning från a-kassan till ersättning från kan man få vänta på att ärendet ska behandlas på . Detta på grund av arbetsanhopning på försäkringskassorna. Det omvända kan också gälla: När man åter söker ersättning från a-kassan måste a-kassan genomföra en ny utredning innan man kan utge ersättning igen. Om det istället är samma utbetalare, oavsett om man är arbetslös eller studerar, innebär det att man inte behöver göra några nya utredningar. Det skulle spara både tid och problem för den arbetslöse, likaväl som för a-kassan respektive . arbetsmarknadsutskott har uttalat att det finns starka skäl för att överföra uppgiften till arbetslöshetskassorna (bet 2001/02:AU5). Statskontoret har redovisat konsekvenserna för en överföring av utbetalningarna från till a-kassorna. Det skedde i rapporten administration av aktivitetsstöd effekter för socialförsäkringens administration (2002:28). Denna rapport bereds nu inom . Vi vill peka på vikten av att skyndsamt genomföra samordningen av utbetalningsansvaret, för den enskildes skull i första hand, men även för samhällets skull. Effektivitetsvinster är en effekt av förändringen som kommer att gynna vårt samhälle.
mot · GR02A255 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vara familjehemsförälder skall kunna räknas som en anställning. finns det barn som inte mår bra och därför av en eller annan anledning längre eller kortare perioder bor hos en annan familj en familj som gör ett ovärderligt arbete då den fungerar som ställföreträdande föräldrar och tar hand om dessa utsatta barns fostran. Att vara familjehemsföräldrar är en mycket viktig uppgift och kommuner annonserar ofta efter familjehem men det är ofta svårt att hitta familjer som kan åta sig att vara denna trygga famn. En kvinna ställde upp och tog hand om flera barn på uppdrag av en socialförvaltning. Ersättning utgick för ett heltidsarbete. Kommunen betalade kvinnan ersättning och skatt drogs på lönen. Utöver detta betalade kommunen sedvanliga omkostnader. När placeringen av dessa barn upphörde hade kommunen inget behov av att förlänga förordnandet varför kvinnan gick till arbetsförmedlingen och anmälde sig som arbetssökande. Ansökan om ersättning från a-kassan beviljades inte, då familjehemsuppdraget inte är att betrakta som förvärvsarbete. Det är alltså inte fråga om en anställning utan enbart som ett arvoderat allmänt uppdrag och skulle därmed inte ens ge möjlighet till arbetslöshetsförsäkring. Arbetsdomstolen skall ha slagit fast att familjehemsföräldrar inte presterar arbete för någon annans räkning, vilket är en generell utgångspunkt för ett anställningsförfarande. revisorer har granskat familjehemsvården av barn och unga och föreslår att familjehemsvård ska likställas med förvärvsarbete och därav ge rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Familjehemsföräldrar borde få tillgång till samma arbetsrättsliga trygghet som övriga arbetstagare i vårt land.
mot · GR02A259 · 2003-10-07 00:00:00 — Trygghet för internationell arbetskraft begär att regeringen lägger fram ett samlat program av insatser som syftar till att säkerställa tryggheten för alla grupper på arbetsmarknaden vid fri rörlighet. I samband med förs en debatt om huruvida ska begränsa den fria rörligheten för arbetskraft från de nya medlemsländerna genom att införa vissa övergångsregler. menar att sådana begränsningar vore diskriminerande och skulle riskera att EU indelas i A- och B-lag. Utgångspunkten måste vara att de nya medlemsländerna omfattas av samma rättigheter och skyldigheter som övriga EUländer. Övergångsregler är ingen lösning vare sig . Vi ser redan nu exempel på att arbetskraft från andra länder utsätts för lönedumpning och social dumpning och får sämre villkor än inhemsk arbetskraft. Detta måste undvikas och regeringen måste nogsamt följa upp att kollektivavtal och rättigheter för löntagarna inte urholkas som en följd av den fria rörligheten. De fackliga organisationerna bör t.ex. få ökade möjligheter att motverka social dumpning och att förhindra diskriminering av utländsk arbetskraft. Redan nu kan några specifika problemområden definieras där en särskild översyn bör göras: bemanningsföretag som i vissa fall synes ha som målsättning att dumpa löner oklara ansvarsförhållanden vid system med underentreprenörer oseriöst användande av F-skattsedlar. Den fria rörligheten och arbetskraftsinvandring får inte bli till arbetslöshetsinvandring och till ett verktyg för utnyttjande och social dumpning. Rörlighet över gränserna handlar om allt från väletablerade företagsledare till kriminalitet i form av s.k. trafficking. Därför måste reglerna utformas utifrån ett tydligt klass- och könsperspektiv där reglerna syftar till att alla grupper på arbetsmarknaden ska omfattas av ett skydd. Vidare ska erfarenheter från det arbete som redan pågår, till exempel hos LO och dess förbund, tas tillvara. Regeringen bör återkomma med förslag om detta.
mot · GR02A265 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till heltidanställning. Att arbeta deltid kan öka känslan av otrygghet för många anställda. Framför allt tvingas många lågavlönade kvinnor att arbeta deltid fast de hellre vill arbeta heltid. I grunden handlar det om att ha en lön som det går att leva på. Arbetsmarknadens parter har länge varit överens om att gemensamt verka för fler heltidstjänster. Detta har inte förändrat situationen. Genom att verka för en lagstiftning kan heltid bli en rättighet och deltid en möjlighet. En anställd ska kunna välja att arbeta deltid om han/hon vill, men arbetsgivaren ska erbjuda heltid för det arbete som ska utföras. En lagstiftning kan vara ett sätt för de anställda inom vård och omsorg att ges bättre möjligheter. Att försörja sig på en deltidslön är inte lätt, och sker det inte förändringar inom detta område kommer rekryteringen till de kvinnodominerade yrkena att bli mycket svår. Det ser vi redan tecken på . Vi vet också att behövs ett stort antal nyanställningar inom vård och omsorg för att klara framtidens vårdbehov. Om vi ska få unga människor att välja dessa yrken är det viktigt att frågor om skälig lön, möjlighet till utveckling inom arbetet och möjlighet till att själv få välja arbetstid ses över. Ofrivilligt deltidsarbete är både en klass- och könsfråga.
mot · GR02A266 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av friskvård. har vi en ohälsosituation som är helt oacceptabel. Sjukfrånvaron från arbetsplatserna representerar inte bara ett stort mänskligt lidande utan förorsakar samhället och produktionen mycket stora kostnader. I förlängningen leder den också till att alltför många människor lämnar arbetslivet för . Den alltjämt dominerande orsaken till denna stora ohälsa är problem i rygg, nacke och axlar. Det är främst kvinnor i vårdyrkena som drabbas, och där har problemen ökat ytterligare . Den ökande datoriseringen, och inom det området ett allt större krav på effektivisering, leder till koncentrerade arbetsuppgifter under hela arbetsdagarna vid datorer. Det här måste vi ägna stor uppmärksamhet åt framöver annars kommer alltför många att drabbas av ohälsa. Det behövs många olika åtgärder för att lösa de här problemen. En viktig åtgärd är troligen att se över arbetsorganisationen. En annan åtgärd vi tror är en av de viktigaste är friskvård i samband med arbetet. Det har visat sig att korta pauser med inslag av friskvård under arbetstid är en bra form. En sådan åtgärd måste planeras och genomföras på olika sätt beroende på förhållandena på arbetsplatserna. Det viktiga är att friskvården organiseras så att alla anställda har möjlighet att delta. I nästa steg tror vi att det är viktigt att arbetsgivarna stöder och inspirerar till regelbunden motion . Vi anser att det är så viktigt med friskvård under arbetstid att det bör övervägas att införa regler om obligatorisk friskvård under arbetstid.
mot · GR02A267 · 2003-10-07 00:00:00 — Reglerna för a-kassa vid rehabilitering och studier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om a-kassan och studiestödet vid rehabilitering och studier. Personer som arbetat inom t. ex. vården och fått förslitningsskador börjar ofta att studera för att hitta ett nytt arbete. säger många upp sin tjänst på grund av att läkaren anser att vårdyrket är för tungt även efter en eventuell rehabilitering. En person som studerar i två terminer och dessa studier avslutas upptäcker att ytterligare studier behövs för att det ska leda till ett nytt arbete. Studiestödsreglerna är utformade så att man måste söka studiestöd för att ha råd med att studera vidare. De studier personen sökt börjar först . Alltså är personen arbetslös . Studierna är på distans, man står till arbetsmarknadens förfogande även under den tiden. Naturligtvis är personen beredd att ta det arbete som erbjuds under hela sommarperioden. Problemet är att personen inte får uppbära a-kasseersättning . Vår målsättning är att alla som behöver byta arbete ska erbjudas en snabb och aktiv rehabilitering. Dessa personer bör ges en bra ekonomisk trygghet under sådana omställningsperioder.