mot · GR02N248 · 2003-10-07 00:00:00 — Ett företagsklimat i världsklass politik syftar till att skapa ett bättre, rikare och tryggare , där välfärden förbättras för alla. För detta måste den ekonomiska tillväxten öka. I en ekonomi som växer skapas nya resurser. I länder och regioner där ekonomin växer finns mer resurser att använda för att klara gemensamma åtaganden eller skapa större utrymme för enskilda människor. I ett samhälle med ekonomisk tillväxt kan en grupp människor få det bättre utan att någon annan grupp får det sämre. Där den ekonomiska tillväxten är svag gäller det motsatta varje förbättring för en grupp i samhället innebär en förlust för någon annan. En politik som fokuserar på omfördelning ställer grupper mot varandra. En politik som fokuserar på tillväxt kan förbättra för alla. En politik för företagande krävs för att stimulera tillväxt, men en politik för företagande är också en politik för frihet. Företagande handlar om att ge utlopp för skaparlust och viljan att växa, att skapa något nytt och att ta risker. Det finns ingen enskild åtgärd som kan ge ett företagsklimat i världsklass. Det krävs ett antal åtgärder på många områden. En grundbult i politik för företagande är att ta bort hinder för företagande, inte att använda skattepengar för att på olika sätt leda företagens utveckling i den riktning som för tillfället är politiskt gångbar. All erfarenhet visar att företagandet frodas i miljöer där hinder undanröjs, inte där politiker försöker agera trädgårdsmästare. I motionen beskrivs de åtgärder vi föreslår för regelförenkling, för att skapa en bättre fungerande arbetsmarknad, för avreglering och utförsäljning av statliga företag och för att sänka de mest snedvridande skatterna. Vi ägnar också ett särskilt avsnitt åt lagstiftning och regler på IT-området. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Villkoren för företagande 5 4.1 Hur blev rikt 5 4.2 När halkade efter 5 4.3 Stagnerande reformtakt 6 4.4 Villkoren för företagandet 7 5 En politik för företagande 10 5.1 Färre och enklare regler 11 5.1.1 Regelförenkling nu! 5.1.4 Problem- och konsekvensanalyser av nya regler och lagar 13 5.1.5 Otidsenlig eller onödig lagstiftning 14 5.1.6 Företagens rättstrygghet 14 5.1.7 Kvantitativa mål för företagens administrativa börda 14 5.2 En bättre fungerande arbetsmarknad 15 5.3 Ett företagsvänligt skattesystem 15 5.3.2 Arvsskatt, gåvoskatt, förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning 16 5.3.3 Rättstrygghet på skatteområdet 16 5.4 Avreglering, konkurrensutsättning och försäljning av statliga företag 18 5.4.1 Bekämpa monopol: statliga, kommunala och privata 18 5.4.2 Öka etableringsfriheten 19 5.5 IT-politik som befriar 20 5.5.1 Undvik IT-lagstiftning 20 5.5.2 Undvik överreglering 20 5.5.3 En e-förvaltning för företagen 21 5.5.4 Elektroniska signaturer och slopade formkrav 21 5.5.5 IT-säkerhet och brottsbekämpning 22 5.5.6 Reformera upphovsrätten! 5.5.7 Öppnandet av den europeiska processen 23 5.5.8 Självreglering och Internet 23 3 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram konkreta förslag om regelförenklingar i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.1.1). begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.1.2).1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.1.3).2 begär att regeringen lägger fram förslag om striktare tillämpning av kraven på konsekvensanalys i existerande lagstiftning (avsnitt 5.1.4). begär att regeringen lägger fram förslag om avskaffande av otidsenlig eller onödig lagstiftning i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.1.5). begär att regeringen lägger fram förslag om att stärka rättstryggheten för företagare i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.1.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i övrigt anförs i motionen om regelförenkling och minskning av företagens administrativa börda (avsnitt 5.1.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en moderniserad arbetsrätt.3 begär att regeringen lägger fram förslag om att ändra de s.k. 3:12-reglerna i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.3.1).4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om slopande av arv- och gåvoskatterna, förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen (avsnitt 5.3.2).4 begär att regeringen lägger fram förslag om förändringar i skattelagstiftningen för att stärka företagarnas rättssäkerhet i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.3.3).5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa monopol (avsnitt 5.4.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka etableringsfriheten och att uppmuntra privatiseringar och konkurrensutsättning inom den offentliga sektorn (avsnitt 5.4.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undvika specifik IT-lagstiftning och överreglering på IT-området (avsnitt 5.5.1 och 5.5.2).6 begär att regeringen lägger fram förslag för att förbättra möjligheterna för företag att använda modern informations- och kommunikationsteknik i kontakterna med myndigheter i enlighet vad som anförs i motionen (avsnitt 5.5.3).7 begär att regeringen lägger fram förslag om att anpassa existerande lagstiftning och avskaffa formkrav som omöjliggör användandet av elektroniska signaturer i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.5.4).8 begär att regeringen lägger fram förslag om förbättrad IT-säkerhet och brottsbekämpning i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 5.5.5).6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av reformerad upphovsrätt (avsnitt 5.5.6).8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet att öppna den europeiska lagstiftningsprocessen på IT-området (avsnitt 5.5.7).8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om självreglering och Internet (avsnitt 5.5.8).6 1Yrkande 2 hänvisat till MJU. 2Yrkande 3 hänvisat till BoU. 3Yrkande 8 hänvisat till AU. 4Yrkandena 9 och 10 hänvisade till FiU. 5Yrkande 11 hänvisat till SkU. 6Yrkandena 14, 17 och 20 hänvisade till TU. 7Yrkande 15 hänvisat till KU. 8Yrkandena 16, 18 och 19 hänvisade till LU. 4 Villkoren för företagande politik syftar till att skapa ett bättre, rikare och tryggare , där välfärden förbättras för alla. För detta måste den ekonomiska tillväxten öka. I en ekonomi som växer skapas nya resurser. I länder och regioner där ekonomin växer finns mer resurser att använda för att klara gemensamma åtaganden eller skapa större utrymme för enskilda människor. I ett samhälle med ekonomisk tillväxt kan en grupp människor få det bättre utan att någon annan grupp får det sämre. Där den ekonomiska tillväxten är svag gäller det motsatta varje förbättring för en grupp i samhället innebär en förlust för någon annan. En politik som fokuserar på omfördelning ställer grupper mot varandra. En politik som fokuserar på tillväxt kan förbättra för alla. En politik för företagande krävs för att stimulera tillväxt, men en politik för företagande är också en politik för frihet. Företagande handlar om att ge utlopp för skaparlust och viljan att växa, att skapa något nytt och att ta risker. 4.1 Hur blev rikt gick från att vara ett fattigt jordbruksland till att vara ett utvecklat industriland och början . När skulle resa sig efter förödelse stod med en intakt industristruktur. Vi hade en väl fungerande ekonomi. De stora svenska industriföretagen, ASEA, Bergslagsaktiebolag, , Alfa med flera, stod för kvalitet och trovärdighet. Den svenska näringslivsstrukturen byggde på tillgång till billiga råvaror skog och järnmalm och på ett antal framgångsrika uppfinningar. Det svenska samhällssystemet var gynnsamt för företagande, investeringar och arbete. hade låga skatter och en liten offentlig sektor. 1950 var det svenska skattetrycket bara två tredjedelar av vad det var i och . var de svenska skatterna på ungefär samma nivå som i resten av världen; de var obetydligt högre än de brittiska och lägre än de tyska. Stabiliseringspolitiken var inriktad på att upprätthålla stabila offentliga finanser och på att pris- och löneutvecklingen inte skulle avvika från omvärlden. Grundbulten för denna ordning utgjordes av att den svenska kronan, genom BrettonWoods-systemet, var fast knuten till övriga viktiga valutor i världen. 4.2 När halkade efter började avvika från resten av världen. Den offentliga sektorn växte och skatterna sköt i höjden. Den politiska makten över människors vardag tilltog. hade blivit ett land som markant avvek från resten av den rika världen. Förvisso steg den offentliga utgiftsandelen och skatterna i hela västvärlden, från i genomsnitt till mellan . I hamnade de offentliga utgifterna istället på mellan av BNP. Inte ett enda år har de svenska offentliga utgifterna tagit mindre än halva BNP i anspråk. I viss utsträckning har en liknande utveckling ägt rum i vissa andra länder, t.ex. i de övriga nordiska länderna, men inte i något av dessa länder har skattetrycket så markant avvikit från resten av den industrialiserade världen. Det är också som på allvar halkar efter. 1970 var världens femte rikaste land. ligger vi någonstans mellan plats 12 och 19 i s.k. välståndsliga, beroende på vilket år man väljer, och på vilket sätt man räknar. beräknar att ligger på 12:e plats bland de 15 medlemsländerna. Vi har lägst välstånd i . doldes de strukturella problemen av de ständiga devalveringarna av kronan. hade en svag produktivitetstillväxt, som lönerna ökade snabbare än produktiviteten. Detta skapade återkommande kostnadskriser. När det svenska näringslivet därigenom tappade i konkurrenskraft, krävdes att kronans värde skrevs ned i förhållande till andra länders valutor. Industrins konkurrenskraft återställdes, men till priset av lägre reallöner. Överhettningen av ekonomin , den följande finanskrisen och den slutgiltiga kollapsen för devalveringspolitiken när kronan tilläts flyta 1992 ledde till en insikt om att den svenska ekonomin behövde reformeras i grunden. En rad viktiga reformer genomfördes och . Kapitalbeskattningen och bolagsskatten reducerades. Kapitalmarknaderna avreglerades och förvärvsprövningen av utländska investeringar avskaffades. De centraliserade löneförhandlingarna övergavs i stor utsträckning, vilket lett till en mer flexibel och bransch- och företagsanpassad lönesättning. Ersättning och villkor i olika transfereringssystem stramades åt. Flera statliga företag privatiserades. En betydande avreglering och konkurrensutsättning av offentlig verksamhet har skett, inte minst på nivå. Tack vare EU-medlemskapet och reformering av den svenska lagstiftningen har konkurrenskontrollen skärpts. Även på arbetsmarknaden skedde en viss avreglering, genom att det blev lättare att göra undantag från sist-in-först-ut-principen vid personalnedskärningar och att möjligheterna till visstidsanställningar ökat. En av de viktigaste förändringarna var medlemskap i unionen. EU-medlemskapet har medfört klara ekonomiska fördelar. Konkurrensen har ökat. Handeln har ökat. Medlemskapet och förberedelserna för valutaunionen bidrog också till att hålla nere inflationen och att hålla ordning och reda i statsfinanserna. EU-medlemskapet har också haft positiva effekter på investeringarna, både inhemska och utländska. Det har rått politisk oenighet om många av dessa reformer, men har det funnits en insikt i de flesta politiska läger om att strukturfelen i ekonomin krävt åtgärder. Både den moderatledda regeringen och de socialdemokratiska regeringarna har genomdrivit viktiga reformer. Att stabiliseringspolitiken inriktades på att upprätthålla låg inflation och stabila statsfinanser var viktigt. Att penningpolitiken delegerades till en oberoende centralbank och budgetprocessen stramades upp genom fleråriga utgiftstak gav den ekonomiska politiken större trovärdighet. Det är dessa reformer som gjort att den ekonomiska utvecklingen i var bättre än under de föregående decennierna. Det som är allvarligt är att reformverksamheten avstannat. De goda åren hade kunnat användas till en offensiv politik för tillväxt en politik med lägre skatter, ökat oberoende för enskilda människor och bättre utrymme för företagande och investeringar. är de goda åren förslösade. Det kommer därför att vara svårare att genomföra en politik för tillväxt, men inte mindre viktigt. 4.4 Villkoren för företagandet Framgångsrikt företagande handlar om att hitta nya sätt att kombinera insatsvaror, arbete och kunnande till varor och tjänster som kunderna värderar att höja produktiviteten. Det finns två sätt som produktiviteten i näringslivet kan öka. Produktiviteten kan öka inom existerande företag eller genom att nya företag tillkommer och gamla försvinner. Om de företag som tillkommer i en bransch är mer produktiva, och de som försvinner mindre produktiva än företagen i genomsnitt, så kommer produktiviteten i branschen som helhet att öka. Därför är det viktigt att villkoren är goda både för gamla etablerade företag och för nyföretagande. I finns brister på båda områdena. De etablerade företagen väljer alltför ofta att investera och expandera utomlands, istället för i . Ägande och huvudkontor flyttar ofta utomlands. Nyföretagandet är svagt, och små företag växer dåligt. I den största internationella analys av företagsklimat som genomförts, Global Entrepreneurship Monitor 2002 får en bottenplacering, 31:a plats bland de 37 länder som ingår i studien. För stora företag blir som land allt mindre betydelsefullt. Förvisso är med sina snart 9 miljoner tämligen välmående invånare ingen obetydlig marknad. Trots att är ett litet land befolkningsmässigt har vi, mätt i BNP-termer, världens 15:e största ekonomi. Våra råvaror skogen, malmen och vattenkraften är fortfarande viktiga och vår förhållandevis välutbildade arbetskraft gör att på många sätt är ett bra land för företag att verka i. Men för ett stort företag betyder detta inte att det är självklart att produktion måste finnas i . Det betyder inte heller att huvudkontoret behöver finnas i , eller att ägandet behöver vara svenskt. behöver de stora företagen, inte bara för att de genom investeringar skapar arbete och tillväxt, utan också för att de stora företagen skapar möjligheter för nya företag att skapas och växa till. Många av de företag som är världsledande fungerade till en början som underleverantörer till ett etablerat storföretag. Att företag köper upp andra företag och investerar över nationsgränser är en naturlig följd av internationaliseringen och av den europeiska integrationen. Denna utveckling är i grunden sund eftersom den gynnar teknik- och kunskapsspridning, främjar konkurrensen och ökar möjligheterna att utnyttja skalfördelar. Därmed är internationaliseringen av stor betydelse för näringslivets konkurrenskraft och för vårt välstånd. Problemet för svenskt vidkommande är att utflyttningen av ägande, huvudkontor och investeringar är större än motsvarande flöden åt andra hållet. har utländska företag köpt upp svenska för , medan svenska företag köpt upp utländska för 610 miljarder, alltså 320 miljarder mindre. Ägandet av svenskt näringsliv ligger i allt större utsträckning utomlands. Bakgrunden till detta är dels den svaga kapitalbildningen i , dels att det svenska skattesystemet missgynnar svenska ägare i förhållande till utländska ägare. Om en svensk och en utländsk ägare äger aktier i samma svenska företag betalar den svenske ägaren oftast mer skatt för sitt ägande. Utflyttningen av ägande beror alltså på att den svenska lagstiftningen leder till en realisation av tillgångar. Vårt näringsliv säljs ut till underpris. Både utflyttningen av ägandet och andra faktorer har gjort att huvudkontoren också flyttat ut. Vi har gång på gång sett hur huvudkontoren hamnar utomlands när ett svenskt och ett utländskt företag slås samman. I vissa fall har huvudkontorsflytten skett utan samband med ett uppköp. I många fall är det naturligt att företag vill ha sitt huvudkontor närmare sina stora marknader, men det gör det ännu viktigare att vi i ger huvudkontoren gynnsamma villkor. Inte minst den höga svenska beskattningen av löneinkomster gör det mindre lockande att lägga ett huvudkontor i . Även när det gäller investeringar är situationen på många sätt bekymmersam för . Om man räknar bort de investeringar som består i att företag köper andra företag, så investerar svenska företag mer utomlands än vad utländska företag investerar i . För att ägandet av stora företag, liksom deras huvudkontor ska finnas i , och för att svenska och utländska företag ska välja att investera i måste villkoren vara minst lika goda som i andra länder. är villkoren ofta sämre i . Ännu allvarligare än för de stora företagen är situationen för mindre företag. har färre små och medelstora företag i förhållande till sin befolkning än något annat jämförbart land. Vår näringslivsstruktur domineras av ett litet antal gamla och stora företag. Bland de femtio största företagen har inget startats . Över hälften startades före . Regeringen hävdar i budgetpropositionen att antalet nystartade företag varit stabilt . Det är fel. Regeringen bygger sina slutsatser på statistik som inte är jämförbar över tiden beroende på att kriterierna för vad som betecknas som nyföretagande ändrats. Dessutom bortses i den statistik regeringen lutar sig mot från nya företag som startas inom jord, skog och fiske, som är en av största småföretagsgrupper. I själva verket har det skett en kraftig nedgång av nyföretagandet . Registreringsstatistiken från , som redovisas i diagrammet nedan, visar att det totala nyföretagandet fallit med en fjärdedel . Siffrorna pekar på en fortsatt fallande trend. Diagram 1 Utvecklingen av nyföretagandet. I diagrammet redovisas både utvecklingen för egen firma, handelsbolag och kommanditbolag samt för aktiebolag. Källa: PRV Bolag/. Det är allvarligt, dels eftersom små och medelstora företag i de flesta länder utgör en viktig del av ekonomin, dels eftersom det är bland de företag som är små som framtidens storföretag finns. Troligen är det bra om det är lätt både att starta företag och att lägga ned företag som inte visar sig framgångsrika. Det är med andra ord inte nödvändigtvis ett problem att företag går i konkurs eller läggs ned, eller i alla fall minskar sin verksamhet, bara det startas många nya företag, och andra företag växer. När det gäller nyföretagande tycks skillnaden vara betydande mellan och . I , som under de senare två decennierna haft betydligt högre tillväxt än de flesta europeiska länder, är nystartade företag ofta mycket små, och har inte nödvändigtvis så mycket högre produktivitet än etablerade företag. Däremot växer de företag som är framgångsrika mycket snabbare än i . pekar på detta som en möjlig förklaring till snabbare tillväxt. Några skäl till skillnaden mellan och är att det är lättare att starta företag i och att det är lättare att minska ned verksamheten. Om ett företag vet att det exempelvis kan minska personalstyrkan om en expansion inte skulle bli så framgångsrik så ökar också sannolikheten att man vågar försöka expandera. En stelare arbetsmarknad i än i kan vara en förklaring till skillnaden, liksom lagar och regler som gör det dyrt och krångligt att starta företag. Ett betydande problem i är också den rättsotrygghet som många företagare utsätts för. Tidsutdräkt vid tillståndsgivning, en svårgenomtränglig skattelagstiftning, tunga miljöskadeavgifter vid ringa förseelser och förekomsten av fackligt maktmissbruk kan sätta käppar i hjulen för en liten företagare. Facket har förvisso en legitim roll att spela, men i en förhandling mellan ett helt fackförbund och en ensam företagare är det inte självklart att det är facket som företräder den svagare parten. Ett problem för svenska små och medelstora företag är också bristen på tillgång till kapital. De stora företagen, som har tillgång till den internationella kapitalmarknaden, påverkas i ringa utsträckning av den svenska kapitalbildningen. Här blir effekten istället att ägandet flyttar utomlands. Men mindre företag är allt som oftast hänvisade till svenska banker. I många andra länder är det vanliga att en företagare i första hand använder egna besparingar som startkapital, men de svenska skatterna gör att det är svårt att bygga upp ett tillräckligt kapital. Därför är små företag ofta lånefinansierade i . Eftersom ett lån till en småföretagare är en osäker affär för banken banken har svårt att bedöma om en affärsidé håller eller om låntagaren kommer att föra den i hamn kräver banken ofta personlig borgen. Det betyder att en konkurs för företaget även blir en privatekonomisk katastrof, vilket ytterligare avskräcker människor från att bli företagare. Även när det gäller finansiering från s.k. affärsänglar och liknande är bristen på privat kapitalbildning en viktig begränsning. Erfarenheten visar att det engagemang som denna typ av investerare visar, och den kunskap de besitter, är av stor betydelse för att driva upp lovande små företag. Ett annan viktig tillväxtbegränsning, i både och flera andra industriländer, är att den offentliga sektorn i huvudsak har monopol inom några sektorer som har alla förutsättningar att bli framtidens viktigaste tillväxtsektorer sjukvård och utbildning. Ju högre inkomster människor har, desto större andel av denna inkomst används till just sjukvård och utbildning. Det betyder att efterfrågan på de tjänster som dessa sektorer producerar växer snabbare än ekonomin som helhet. Det begränsade utrymmet för privata företag inom dessa sektorer betyder med andra ord att en växande del av ekonomin domineras av offentliga monopol. 5 En politik för företagande Det finns ingen enskild åtgärd som kan ge ett företagsklimat i världsklass. Det krävs ett antal åtgärder på många områden. En grundbult i politik för företagande är att ta bort hinder för företagande, inte att använda skattepengar för att på olika sätt leda företagens utveckling i den riktning som för tillfället är politiskt gångbar. All erfarenhet visar att företagandet frodas i miljöer där hinder undanröjs, inte där politiker försöker agera trädgårdsmästare. Lagar och regler måste förenklas, arbetsmarknadens funktionssätt förbättras och de mest tillväxtskadliga skatterna avskaffas eller sänkas kraftigt. Det är också viktigt att sänka det totala skattetrycket och att strama upp transfereringssystemen, för att göra det mer lönsamt att arbeta. En politik med lägre skatter stimulerar effektivitet och kapitalbildningen, vilket skapar utrymme för fler företag och högre tillväxt. För företagandet i är det också av central betydelse att förbättra utbildning och forskning. Rättstrygghet och väl fungerande brottsbekämpning är viktigt för att företag ska kunna bedriva sin verksamhet. Åtgärder på snart sagt varje politikområde kan ha effekter på företagsklimatet. Därför är det viktigt att företagarperspektivet ständigt bevakas. Flera åtgärder som har stor betydelse för företagandet behandlas närmare i andra motioner. Det gäller t.ex. frågan om den tredje sjuklöneveckan, energipolitiken, utbildnings- och forskningspolitiken, lag och ordning och skattepolitiken, liksom infrastrukturpolitiken och frågan om det inomkommunala skatteutjämningssystemet. Nedan beskrivs de åtgärder vi föreslår för regelförenkling, för att skapa en bättre fungerande arbetsmarknad, för avreglering och utförsäljning av statliga företag och för att sänka de mest snedvridande skatterna. Vi ägnar också ett särskilt avsnitt åt lagstiftning och regler på IT-området. 5.1 Färre och enklare regler Regeringen har länge framhållit betydelsen av enklare regler för företagare men för lite har hänt. Småföretagardelegationen lade 1998 fram en lista med förslag som skulle underlätta för småföretag, men endast ca en tredjedel av dessa omkring 80 konkreta förslag har genomförts. har ytterligare lagar och regler tillkommit som innebär kostnader för företagen.