mot · GR02Sf257 · 2003-10-07 00:00:00 — Härigenom har man dessvärre försuttit ett utmärkt tillfälle att gå före och ge EU en god förebild för hur frågan om flyktingstatus vid förföljelse på grund av genus eller sexuell läggning ska regleras i rådets direktiv om miniminormer för när medborgare i tredje land eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd. Regeringen bör efter sedvanlig remissbehandling återkomma till med förslag om sådan ändring av utlänningslagen att välgrundad fruktan för förföljelse på grund genus eller sexuell läggning blir grund för flyktingstatus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.5 Handläggningstiderna hos och Handläggningstiderna i avlägsnandeärenden hos och uppgår i genomsnitt till närmare hos vardera instans. Detta förhållande är fullständigt oacceptabelt, dels på grund av de skador som det orsakar de människor vilka tvingas vänta i oro och sysslolöshet , dels på grund av de stora kostnader som blir följden i mottagningsverksamhet. har detta problem oavbrutet diskuterats, och otaliga åtgärder har vidtagits för att förkorta handläggningstiderna, dock alltid utan något synligt resultat. anser att det nu är hög tid att lösa problemet genom tvingande lagstiftning. Den som väntat än 18 månader på ett lagakraftägande avlägsnandebeslut ska automatiskt beviljas permanent uppehållstillstånd om det inte finns synnerliga skäl som talar däremot. bör begära förslag hos regeringen om sådan ändring av utlänningslagen. 5.6 Visumkrav som medel att utestänga flyktingar från och EU Visumkrav riktade mot länder där det pågår krig eller omfattande kränkningar mot mänskliga rättigheter är en viktig del av EU:s utestängningspolitik mot flyktingar och andra skyddsbehövande. Regeringen bör inom EU verka för att korta ner listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte används för att stänga ute flyktingar och kortsluta . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.7 Praxis vid besöksvisum Den praxis som tillämpar beträffande besöksvisum innebär en betydligt restriktivare hållning mot sökande från länder, från vilka det tidigare varit vanligt med s.k. avhopp. Det är dock orimligt att straffa helt andra människor på grund av att landsmän, som beviljats besöksvisum, utnyttjat sin mänskliga rättighet att söka asyl. Det är i själva verket ett indirekt angrepp på asylrätten. Det bidrar dessutom till att ge dåligt rykte internationellt när internationella gäster hindras från att delta i vetenskapliga eller andra sammankomster som arrangeras i . I förlängningen kan komma att få svårigheter att få stå som värd för den typen av arrangemang. Regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den ska genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. EU-ländernas regeringar har under både unilateralt och inom ramen för EU-samarbetet strävat efter att konstruera mekanismer för att utestänga asylsökande från EU-territoriet. Resultatet har blivit att det är i det närmaste omöjligt att ta sig till EU för att söka asyl för den som inte har möjlighet att få fram betydande penningsummor till människosmugglare. Därför har alltfler börjat diskutera möjligheten att beskickningar får utfärda visum till skyddsbehövande antingen när dessa befinner sig i hemlandet eller i tredje land. Flera stater, både EU-medlemmar och andra, har redan infört olika varianter av denna möjlighet. har tillsammans med vid det danska centret för mänskliga rättigheter gjort en studie i detta ämne för Europeiska kommissionen som publicerades . De menar att de sex EU-länder som redan tillämpar systemet bör utveckla det ytterligare och delge övriga medlemsstater och forskare information om hur det fungerar. De föreslår också att de övriga medlemsstaterna inför liknande system, som dock endast kan och får utgöra ett komplement till det traditionella sättet att söka asyl. Det finns flera svåra praktiska problem med asylvisum. Några sådana är t.ex. avsaknad av en svensk ambassad i flyktingens hemland, risker för den asylsökande att besöka ambassaden, som ofta kan stå under bevakning, problem med sekretessen gentemot lokalanställd personal vid ambassaden, rädsla att berätta om sina asylskäl medan man finns kvar i sitt hemland, svårigheter att skaffa medicinsk bevisning om eventuella tortyrskador, frånvaro av möjlighet till advokathjälp m.m. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Att beröva en människa friheten är en ur integritetssynpunkt oerhört ingripande åtgärd som alltid måste vara grundad på preciserade och väl avgränsade förutsättningar och vara den absolut sista utvägen. Frihetsberövandet blir givetvis ännu mer traumatiskt för den som flytt från sitt land för att söka en i ett främmande land. Utifrån dessa utgångspunkter kan inte den nuvarande regleringen i utlänningslagen av förutsättningarna för förvar godtas. De är nämligen mycket vaga och ger stort utrymme för godtycke från tillämpande myndigheter. Det kan heller inte vara acceptabelt att det inte finns någon tidsbegränsning av förvar om det föreligger synnerliga skäl. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att se över utlänningslagen 6 kap. 2 och 4 §§ utifrån de tidigare angivna utgångspunkterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är nödvändigt att det vid behov förordnas offentligt biträde i s.k. Dublinärenden, något som praktiskt taget aldrig sker. De alltmer stegrade beviskraven i asylärendena har som konsekvens bl.a. fått att alltfler asylsökande behöver psykiatrisk vård. skriver i en uppföljning av vården för asylsökande att situationen riskerar att bli ohållbar. I har t.ex. samtliga psykiatriska kliniker i ett gemensamt brev till landstingsledningen begärt att få slippa ta emot asylsökande patienter. har antalet asylsökande som söker psykiatrisk vård ökat dramatiskt och utgör var fjärde intagen patient i psykvården i en asylsökande. Detta visar att det finns ett grundläggande och oerhört allvarligt systemfel i den nuvarande handläggningen av asylärenden. och använder sig av språktester som av vetenskaplig expertis utdömts som humbug, för att fastställa vilket land en asylsökande kommer ifrån. högsta instans i asylärenden har fullkomligt dömt ut en s.k. språkanalys gjord av ett av de företag brukar anlita. Förmågan hos beslutsfattarna hos och att se kvinnors och homosexuellas flyktingskäl är generellt utomordentligt dålig. Enligt solklara förarbetsuttalanden till utlänningslagen är självmordsrisk ett tillräckligt skäl för beviljande av uppehållstillstånd av humanitära skäl. vägrar dock konsekvent att tillämpa gällande lag i denna fråga. Först har man hittat på olika tilläggskrav, bl.a. krav på misslyckade tjänliga försök, krav på koppling till psykisk sjukdom eller allvarlig psykisk störning osv. har man nått den punkt där inte ens den som uppfyller egenhändigt påhittade tilläggskrav får uppehållstillstånd. Det är nödvändigt att regeringen snabbt lägger fram förslag till om ny instansordning i utlänningsärenden med överförande av dessa ärenden till förvaltningsdomstolarna så snart utredningen för översyn av vissa regler i utlänningslagen har slutförts. Regeringen bör lägga fram en proposition om detta till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.