ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K7 · 2003-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i avsnittet Unionens mål tydliggöra kravet på en god folkhälsa. I regeringens skrivelse angående EU:s framtid framhålls som mål att gemensamma värden i unionen skall vara fred, folkens välfärd och att främja unionens grundläggande värden. Dessa är bl.a. tolerans, rättvisa, solidaritet och icke-diskriminering. Alla dessa mål är relevanta och nödvändiga. Ett område som dock behandlas onödigt styvmoderligt är folkhälsoområdet. En union där folkhälsan ges låg prioritet tappar mycket av sitt förtroendekapital bland sina medborgare. Med hänvisning till kravet på den fria rörligheten av varor så har den nationella svenska alkoholpolitiken beskurits i sin effektivitet. EU:s insatser för att stötta en preventiv alkohollagstiftning utifrån ett folkhälsoperspektiv har saknat betydelse. De alkoholpolitiska motiven för att begränsa alkoholskadorna har avvisats med hänvisning till kravet på fri rörlighet. I olika sammanhang framhålls att alkoholen inte är vilken vara som helst. Genom att undantaget från EU:s generella nivåer av införselkvoter inte visade sig vara giltigt så har den svenska alkoholkonsumtionen ökat på ett drastiskt sätt. Detta är en orsak till olika svackor i folkhälsan. Sett ur det perspektivet har folkhälsan fått kraftiga törnar som en följd av medlemskapet i den europeiska unionen. Av regeringens utgångspunkter i avsnitt 6.3 framhålls att om förutsättningar finns kan det även övervägas att föreslå att skyddet för människors fysiska och psykiska hälsa nämns. Vi vill inte undervärdera viktiga mål som jämställdhet, konkurrenskraft, full sysselsättning och miljöskydd, men för att dessa ska ha en möjlighet att uppfyllas krävs också en god hälsa hos de medborgare som förväntas medverka till denna måluppfyllelse. Vi vill här hänvisa till EG-fördragets artikel nr 152 som just berör enskilda människors hälsa. Denna paragraf som förs över från EG-fördraget till det nya fördraget måste förstärkas. För att trovärdighet ska skapas för möjliga och önskvärda insatser bör en skrivning i unionens mål tydliggöra kravet på en god folkhälsa. Vi anser därför att i avsnittet Unionens mål bör artikel 3 andra stycket lyda: Den skall främja en god folkhälsa, bekämpa social utslagning och diskriminering barnens rättigheter.
mot · GR02Kr201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en långsiktigt hållbar finansiering av Opera samt ett avvisande av tanken på ett ägarbyte för vissa av de till tillhöriga institutionerna. stads fyra stora kulturinstitutioner, Opera och Musikteater (MOMT), Dramatiska Teater, och , är av oerhörd betydelse för och . Institutionerna representerar flera av de mest ledande och utvecklande kulturyttringarna i och flera av dem bär också på en lång tradition av kontinuitet och höga kvalitativa nivåer. Utan Opera finns det överhuvudtaget inget nav för operakonsten i . Det statliga intresset för att utveckla de nämnda institutionerna har i perioder varit stort. Detta har legat i linje med exempelvis de formuleringar som regeringen senast gav uttryck för i budgetpropositionen 2003, där det bland annat slogs fast att de statliga insatserna inom teatern, dansen och musiken syftar till att öka tillgängligheten för medborgarna till dessa kulturyttringar, såväl geografiskt som socialt. Detta som förutsättningar ges för en hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. Regeringen menade också att en viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. I jämförelse med dessa formuleringar har kulturbolagens ställning i varit högst osäker. Detta beror främst på den i grunden oansvariga hållning som stads socialdemokratiska ledning har intagit. Som ägare till bolagen och den koncern som bolagen ingår i, har man haft ett mycket stort ansvar för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Detta ansvar har man emellertid inte förmått att leva upp till, i synnerhet inte vad gäller Opera. I de överläggningar som sporadiskt har ägt rum mellan kommun och har staten inte spelat någon aktiv roll, vilket är olyckligt med tanke på det nationella intresset för en fungerande operakonst i . Den plan för överföring av Opera, Dramatiska teater och dansteater från till /05 innebär inte bara att förlorar ägarskapet för tre av sina kulturbolag, utan och har vidare deklarerat att Opera skall anpassas till gällande ekonomiska förutsättningar före övertagandet. I praktiken innebär detta enligt en gjord redovisning av styrelsen för Opera och () en omstrukturering som omöjliggör operakonst och förvandlar Opera till ett rent musikalhus. Därmed frångår man det statliga uppdraget, och styrelsen konstaterar också att MOMT inte kan uppfylla det uppdrag som ett i denna storleksordning förväntas göra. Malmös kulturbolag är i allra högsta grad en nationell angelägenhet, något som understryks av det statliga ekonomiska intresset. Staten har som intressent ett avgörande ansvar för vad som händer i och måste nu såväl finansiellt som organisationsmässigt visa att man förmår att leva upp till detta ansvar.
mot · GR02Kr202 · 2003-10-07 00:00:00 — Finansiering av vissa kulturprojekt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viss försäljning av arkeologiska fynd för kulturprojekt. I samband med bärgningen av den första I, gjordes mycket stora fynd av bland annat kinesiska porslinsskärvor, närmare . Byggandet av en ny är ett handels- och forskningsprojekt för att utröna hur seglatser av detta slag var möjliga. gav näringsminister ett bidrag till det nya skeppet, , ett levande museum. Då dess stormast, en mäktig pjäs och en omkrets , lyftes på plats sköt näringsministern in en ettöring under masten. Detta statliga bidrag räcker inte. Frågan är när det stolta fartyget kan kasta loss. Sjösättningen, på nationaldag, uppfattades av många som ett besked om att projektet ekonomiskt är i hamn, men så är inte fallet. Den totala kostnadsramen på håller och allmänheten vallfärdar till visningarna av fartyget, men projektet är i ekonomisk kris. Det saknas för att bygget skall kunna färdigställas med avsegling till . Tjugofem av de åttiofem båtbyggarna är varslade om uppsägning. Ett bidrag till lösning på nuvarande finansieringsproblem skulle kunna vara att möjliggöra försäljning av en del av ovan nämnda porslinsskärvor till besökande på varvet. Det gäller hela porslinsskärvor med ytterst begränsat värde att bevara i sin helhet. Förutom att det skulle kunna ge ett bidrag till finansieringen av projektet skulle också delar av den last som ligger i svarta plastsäckar i någon källare komma upp i dagsljuset. Det skulle dessutom bidra till att hålla historien om ostindiefararna levande. Tyvärr omöjliggörs detta på grund av nuvarande lagstiftning som överhuvudtaget förbjuder försäljning av arkeologiska fynd. Vi anser att regeringen å det snaraste skall lämna ett förslag till som möjliggör viss försäljning av arkeologiska fynd för att finansiera kulturprojekt.
mot · GR02Kr204 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bevarande av gamla ortnamn. Det händer alltför ofta att döper om orter godtyckligt. De boende på orten blir inte sällan irriterade över att stavningen på deras ortnamn förändras när skyltar byts ut. är det så illa att en ort har flera olika stavningar beroende på om man kommer dit från det ena eller andra hållet. Det kan tyckas vara en liten obetydlig fråga, men jag anser att har ett ansvar för att inte godtyckligt förändra ortnamn när de byter ut skyltar. Det finns ingen anledning att förenkla gamla ortnamn, utan det historiska och kulturella värdet av att behålla de gamla ortnamnen är givetvis större. I finns det tyvärr flera exempel på felaktiga vägskyltar. Den lilla orten i heter enligt de boende på orten med två u. Kommer man på vägen norrifrån ser man också vägskyltar till Buus, men kommer man söderifrån står det Bus med ett u. Själv växte jag upp på i , men meddelade vägskylten att jag bodde på . När man kör längs mot kommer man till Gamla Bo, eller kommer man kanske till Gamla ?
mot · GR02Kr205 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om placering av födelsehem med näraliggande omgivningar på . i har under ett flertal år på olika sätt aktivt agerat för och ekonomiskt bidragit till en upprustning av byggnader vid födelsehem i i södra . Dessutom genomförs ett omfattande arbete i syfte att återskapa omgivande odlings- och kulturlandskap som det såg ut. tog beslut om inrättande av kulturreservat för . Regeringen har därtill satsat ett belopp i halvmiljonklassen som ett bidrag till ett större natur- och besöksprojekt i Möckelnsnäs i närheten med liv och gärning som övergripande tema. Detta har självfallet skett mot bakgrund av unika kvaliteter både naturresursmässigt och med traktens koppling till en av naturvetenskapens portalgestalter, . i har under detta år klart uttalat som sin målsättning att få födelsehem med nära omgivningar inplacerat på . Tiden har därför kommit för att på nationell nivå agera för att förverkliga detta. Ambitionen från svensk sida bör vara att , med omgivande trakter av Linnébygden i socken, förklaras ingå i vårt gemensamma naturvårds- och kulturella världsarv . Detta år kommer vi runt om i världen att högtidlighålla 300-års minnet av födelse maj. Det bör nu ankomma på regeringen och berörda myndigheter att agera på ett sådant sätt att denna målsättning kan förverkligas.
mot · GR02Kr206 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kyrkoantikvariska ersättningen. Kulturminneslagens 4:e kapitel handlar om kyrkobyggnader, kyrkotomter och kyrkliga inventarier samt begravningsplatser. I korthet står det att kyrkobyggnader etc skall vårdas och underhållas så att deras kulturhistoriska värde inte minskas och deras utseende och karaktär inte förvanskas. I kulturminneslagen är det även reglerat att staten betalar ut viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga byggnaderna. Denna ersättning utgår . Vad som händer efter 2009 är ännu inte bestämt. Sedan beslutet om kyrkoantikvarisk ersättning togs så har ekonomiska situation väsentligt försämrats. Minskat medlemsantal, ökande kostnader för vård och underhåll av byggnader ställer till stora problem för pastoraten. Det finns stor oro för hur man skall klara av att underhålla de många byggnader som förutom att vara gudstjänst- och förrättningslokaler även har en stor kulturhistorisk funktion. Därför är det nu viktigt att se över möjligheterna att från staten tillskjuta ytterligare medel utöver det som bestämdes vid relationsändringen 2000 och att överväga vad som kommer att hända efter 2009. Därigenom får kyrkan bättre möjligheter att bevara kyrkorna som utgör en viktig del av historia.
mot · GR02Kr207 · 2003-10-07 00:00:00 — Nationellt uppdrag till film- och biografmuseum i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldela ett nationellt uppdrag till film- och biografmuseum i . film- och biografmuseum i invigdes . har museet växt betydligt, både vad gäller yta och föremålssamling. Privatpersoner, organisationer, filmbranschen och har donerat stora samlingar. Sedan stora delar av Svenska Filminstitutets samlingar sålts eller kasserats, har film- och biografmuseum i blivit en de facto nationell angelägenhet. Förutom samlingarna så inrymmer museet en biografsalong där ett 50-tal personer åt gången kan se film och prova på biografstolar från olika epoker. Museet är öppet för allmänheten och i övrigt för grupper. Museet används också för utbildning. Museet är unikt, en stor nationell tillgång. 1995 tilldelades det en för kreativa insatser. Jag anser det vara en självklarhet att museet ska tilldelas ett nationellt uppdrag, och en möjlighet att samordna museiaktiviteterna på området i vårt land, samt utveckla internationella kontakter med utländska filmmuseer och arkiv. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GR02Kr208 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i lagen (1989:41) om TV-avgift att TV-avgiften blir frivillig i enlighet med vad som anförs i motionen. måste alla med TV-innehav betala TV-avgift. Avgiften är kopplad till TV-innehavet. SVT:s sändningar och programverksamhet finansieras på detta sätt. De medborgare som själva önskar välja ett större utbud via satellit eller kabel betalar ytterligare avgifter för detta. Det är för en TV-tittare inte möjligt att välja bort SVT:s programutbud och därmed inte heller slippa betala avgift för detta. I detta avseende är TV-avgiften därför snarare att betrakta som en obligatorisk skatt på varje TV-innehavare. Det faktum att man köper en TV-apparat är faktiskt inte liktydigt med att man önskar SVT:s programutbud. I detta avseende har inte den förda avgiftspolitiken anpassats till dagens verklighet, utan skall ses mer som en kvarleva från TV:s uppbyggnadsperiod och barndom. Med dagens teknik måste det vara möjligt att spärra SVT:s utbud för dem som vill välja bort dessa kanaler. Slutsatsen är att det måste bli möjligt för medborgarna i att kunna välja bort SVT och därmed också slippa TV-avgiften. För att skapa ett system där TV-avgiften endast betalas av dem som vill se på SVT:s sändningar krävs alltså en ändring av lagen om TV-avgift. Det krävs vidare att bestämmelser införs som innebär att SVT:s sändningar på något sätt bara görs tillgängliga för sådana TV-innehavare som, till exempel genom ett abonnemang med fast månadsavgift eller ett så kallat pay per view-system, önskar sådan tillgänglighet. Radio- och har bland annat till uppgift att se över lagen om TV-avgift, men av utredningsdirektiven framgår att grunderna för TV-avgiftssystemet inte får rubbas. Jag kan bara tolka det som att ett genomförande av mitt förslag inte ingår i utredningen. Tilläggsdirektiv bör därför ges till den berörda utredningen i enlighet med motionens förslag om frivillig TV-avgift.
mot · GR02Kr210 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansieringen av (). äldsta humanistiska projekt, (), är lokaliserad i . Sedan starten av projektet 1884 har finansiering skett med hjälp av tvingande annonsering i Post- och . , då troligtvis denna annonsering försvinner, kvarstår problemet hur finansiering skall ske av ordboken de som det tar innan verket är komplett. Projektet är mycket angeläget och får absolut inte avbrytas. Inom ramen för budget bör därför en omprioritering ske.
mot · GR02Kr211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör analysera förutsättningarna för att biblioteksersättning skall utgå för boklån som görs på vetenskapliga forskningsbibliotek. beslutade om biblioteksersättningen. Det är en ersättning som utgår till författarna för de boklån som görs på biblioteken. Men alla boklån omfattas inte av systemet. Regeln om biblioteksersättning gäller för boklån på folk- och skolbibliotek, dock utgår ingen sådan ersättning för boklån på de vetenskapliga forskningsbiblioteken. Vid tiden för införandet av biblioteksersättningen fanns ett fåtal forskningsbibliotek och dessa hade dessutom en helt annan karaktär än folkbiblioteken och besökarna var dessutom få. Ersättningssystemet fungerar fortfarande likadant, men verkligheten har förändrats påtagligt. finns 70 forskningsbibliotek: 39 högskolebibliotek, 30 specialbibliotek och . Alltfler studerar på våra universitet och högskolor och utlåningen har ökat kraftigt. Bibsam rapporterar 2,3 miljoner utlån av böcker 1991/92 från forskningsbiblioteken och hela 8,6 miljoner utlån . På folkbiblioteken går utvecklingen tyvärr långsamt i motsatt riktning. Enligt statistik från minskade boklånen från våra folkbibliotek från 70,1 miljoner år 2000 till 68,9 miljoner år 2001. författarfonds medel bygger på antalet boklån. Om boklånen minskar får fonden mindre pengar att dela ut till författarna, även om det något kompenseras av att biblioteksersättningen kan höjas. Men om staten skulle utge ersättning för boklån på forskningsbiblioteken enligt den princip som gäller för folkbiblioteken skulle stipendiesumman öka med . Med anledning av att skillnaden mellan de olika typerna av bibliotek har minskat, att studenter lånar en bok där den råkar finnas inne och att det finns sammanslagna högskole- och folkbibliotek, ter det sig märkligt att samma författares böcker kan lånas ut på två olika bibliotek men där ersättning till upphovsmannen/författaren endast utgår i det ena fallet. Med anledning av det anförda bör regeringen analysera förutsättningarna för att utge biblioteksersättning även för de boklån som görs på landets forskningsbibliotek. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · GR02Kr212 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdraget för den nya myndigheten för levande historia vidgas så att även illdåd i kommunismens namn uppmärksammas. hölls den första förintelsekonferensen i . Varje gång Förintelsen, det organiserade massmördandet och nationalsocialismen kommer på tal så känner vi alla ett starkt känslomässigt engagemang och en intensiv avsky. Konferensen var därför mycket viktig. Den bidrog till att levandehålla och upplysa om sådant som inte får glömmas eller upprepas, men också till att göra upp med det förflutna. Känslan av att det skulle behövas en lika brett upplagd upplysningskampanj om massmorden och folkförtrycket i kommunismens namn blir nu allt starkare. Det är ytterst beklagligt att vi inte har klarat av att bli eniga om också detta. När var slut trodde folken i hela att de befriats från förtryck och grymhet. Men delades i öst och väst. För folken i de forna blev freden inledningen till ytterligare illdåd, men i kommunismens namn. Kommunismens illgärningar ligger således nära i tiden och pågår dessutom fortfarande i delar av världen. Där kommunismen styr råder ofrihet, förtryck och godtycke. Vi har alla ett ansvar att se till att detta upphör och att det som skett inte faller i glömska. Jag ser detta som ytterst angeläget eftersom före detta ledare har uttalat att skillnaden mellan nazism och kommunism är att nazismen står för utplåning medan kommunismen kämpar för rättvisa och frihet mot förtryck. Jag skulle möjligen uttrycka det så att skillnaden mellan nazism och kommunism är att den senare ideologin än förtrycker folk i vissa länder. Dessvärre tror jag att romantiserande och verklighetsfrämmande bild lurar en del människor, särskilt ungdomar. Verkligheten är ju givetvis en helt annan. Massmord, förtryck, angiveri, stora folkomflyttningar eller deporteringar med massvält som följd, skenrättegångar, arbetsläger och nackskott har varit och är dokumenterade inslag i den praktiskt tillämpade kommunismen. I årets regeringsförklaring nämns återigen Forum för levande historia som inrättats i för frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. I det viktiga uppdraget om nutidshistorien kan man därför inte rimligen utelämna kommunismens illgärningar. Även om det framgår av tilläggdirektiv att även andra brott mot mänskligheten än Förintelsen skall ingå kan det inte nog poängteras att kommunismens brott mot mänskligheten också måste vara en naturlig del.
mot · GR02Kr214 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett speciellt nationellt uppdrag för i . Textilindustrin utgör en viktig grund i uppbyggnaden av det industriella samhället i . I denna närings utveckling åskådliggörs såväl innovationer som företagande och samhällets olika institutioners uppbyggnad. och är en unik miljö med sitt välbevarade kulturarv kombinerat med en levande textilindustri och en framträdande utbildningsinstitution i form av den textila . har under en lång följd av år satsat betydande resurser för att i samverkan med andra aktörer, såsom Textilhögskolan, dokumentera och visa utvecklingen inom näringen från det fysiska kulturarvet fram till dagens mode och design. sluter ett regionalt avtal med där industrisamhällets kulturarv kommer att vara en viktig del av uppdraget. Museet kommer också enligt uppgift att aktivt arbeta inom det industrihistoriska nätverket inom regionen. Man har också förklarat sig villig att utveckla samarbetet mellan arkiv, bibliotek och museer och att stödja lokala initiativ som den redan genomförda etnologiska dokumentationen av den finska invandringen till den svenska textilindustrin . Museet är berett att utveckla sin verksamhet till att bli en ledande aktör inom när det gäller att dokumentera och förmedla textilindustrins olika verksamhetsgrenar. Här kommer även omvandlingen av näringen mot tekniskt avancerade produkter och frågor kring form och design. Genom ett nationellt uppdrag kan museet även aktivt medverka i uppbyggnaden av ett textilt designcentrum i regionen. Det är väl motiverat och klokt att ge ett speciellt nationellt uppdrag där frågorna kring dokumentation och förmedling av det industriella kulturarvet sätts i fokus genom textilindustrins utveckling.
mot · GR02Kr215 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om två regionala mötesplatser för design i . Frågor som rör design, mode, arkitektur och formgivning har växt sig allt starkare i samhällsdebatten och anges ofta som en nyckelfaktor för tillväxt och utveckling lokalt, regionalt och nationellt. Som exempel kan nämnas att export av textil- och modeprodukter uppgick till , vilket är i paritet med exporten av drycker, järnmalm och musik. Försäljning av kläder på den svenska marknaden uppgår till ca . Regeringen har tidigare pekat på att dessa områden skall stärkas och breddas. Det är nu dags att gå från ord till handling. Man har också pekat på vikten av att stärka intresset inom hela utbildningsområdet, inte minst hos barn och ungdom. I finns en genuin och långvarig tradition inom samtliga nämnda områden. i har ett särskilt ansvar för att bygga upp och fördjupa nätverk inom designområdet. Svensk Form har uppdrag att ta fram ett nationellt program för design som motor för utveckling där en del syftar till kunskapsspridning genom olika regionala mötesplatser. delar ambitionerna att öka intresset för designfrågor med en bas inom näringslivet och kultursektorn. har också arbetat fram ett förslag till en regional mötesplats, Textil. Verksamheten där skall ske utifrån det textila arvet, med en helhetssyn på form och design i harmoni med hållbar tillväxt. Det är därför viktigt att resurser tillförs så att man kan bygga upp två regionala mötesplatser i västra , med bas hos i och i , där man dels skildrar det breda designperspektivet, dels stärker den unika roll som textil har i landet.