mot · GQ02Fi17 · 2003-05-05 00:00:00 — Kvalitativa rehabiliteringsåtgärder innebär vid sidan av den direkta rehabeffekten att denna mentala omställning motverkas. Mycket av det rehabiliteringsarbete som utförs är av god kvalitet. Problemet är att resurserna inte på långt när är tillräckliga för att möta rehabiliteringsbehoven. Brister i organisationen medför också att tillgången till rehabilitering är godtycklig och i hög grad beroende av den sjukskrivnes egna initiativ. Mångfalden av aktörer försvårar för den sjukskrivne och minskar motivationen. 10 punkter för minskad ohälsa: Medel reserverade för sjukförsäkringen omvandlas till aktiva åtgärder i ett samarbete mellan och andra myndigheter såsom primär- och sjukvården, arbetsförmedlingen och kommunernas socialtjänst. Erfarenhet försök med Finsam visar att denna typ av insatser ger mycket god utväxling i form av minskade sjukskrivningstider och därmed förknippade kostnader. Finansiell samordning är grunden för förslag till rehabiliteringsgaranti och nationell vårdgaranti. Efter fyra veckors sjukskrivning ska /arbetslivskontoret i samarbete med den enskilde, arbetsgivaren och primärvården börja utarbeta en rehabiliteringsplan som i preliminär form ska vara färdig redan efter sex veckors sjukskrivning så att rehabåtgärder då om det är medicinskt möjligt ska kunna inledas. Samarbetsvilja i rehabiliteringsprocessen från den långtidssjukskrivnes sida ska vara ett villkor för att han eller hon ska få behålla sin sjukpenning. Den enskilde ska ha rätt till en kontaktperson som samordnar rehabinsatserna och lotsar den enskilde mellan de olika aktörer som kan vara inblandade i rehabplanen. Ett välavvägt arbetsgivaransvar. modell bygger på att antalet anställda avgör arbetsgivarens sjuklöneansvar upp till maximalt för trettio anställda. Likformig nedsättning av arbetsgivaravgifterna ger en viss överkompensation åt småföretagare. För förlängd sjukskrivning krävs intyg från två läkare. Förändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. SGI ska beräknas på genomsnittsinkomsten före sjukskrivningsperiodens inledning. Det medför en rättvisare sjukpenning, men innebär också en viss justering nedåt av den genomsnittliga ersättningsnivån, vilket något förstärker den enskildes incitament att eftersträva återgång i arbete. Stärker incitamentet att återgå i arbete och minskar därmed risken för överutnyttjande vid kortare sjukskrivningar. Rätt till tjänstledighet för att pröva nytt jobb. Denna åtgärd är viktig för öka människors benägenhet att lämna arbetsplatser där de inte mår bra. Utred en samordnad arbetslivsförsäkring istället för dagens sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Slå samman myndighetsstrukturerna såväl centralt som lokalt för att ta ett bättre helhetsgrepp och ge individerna mer adekvat hjälp tillbaka i arbete. 4.4 Tillväxt och självbestämmande Få länder taxerar sina medborgare så kraftigt som . Det samlade arbetsutbudet minskar och människor upplever att utbildning inte lönar sig. Resultatet är entydigt: den svenska tillväxten minskar och vi blir alla fattigare. De som tjänar minst drabbas hårt genom höga kommunalskatter och låga grundavdrag. Många socialbidragstagare skulle klara sin egen försörjning om det inte vore för de höga skatterna. Ett annat problem är de s.k. fattigdomsfällorna som låginkomsttagare ofta möter. De nuvarande skatte- och bidragssystemen leder ofta i praktiken till att en inkomstökning elimineras p g a hög kommunalskatt och nedtrappade bidrag, varför det blir mycket svårt för den enskilde att förbättra sin egen ekonomiska situation. Det är vår fulla övertygelse att människor mår bäst när de känner att de kan försörja sig själva och ha fullt inflytande över sina egna liv. förslag till reformering av inkomstskatten är utformat precis för att uppnå detta. Låginkomsttagare kommer att få kvar en betydligt större del av sin inkomst som skadliga fattigdomsfällor elimineras. Reformen ger en skatterabatt på för alla, vilken ska ersätta dagens grundavdrag. I praktiken ger det ungefär samma effekt som ett grundavdrag på med dagens genomsnittliga kommunalskatt. Eftersom skatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginaleffekt som finns i dagens skattesystem då grundavdraget trappas av. En särskild skatterabatt för förvärvsinkomster på av inkomsten , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Denna börjar trappas ned vid en inkomst på , för att vid en årsinkomst på och däröver uppgå till . Reformen ska införas stegvis där skatterabatten ska uppgå till och . Fullt utbyggd kommer reformen att minska den offentliga sektorns skatteintäkter med . Reformen är fullt finansierad i vårt budgetalternativ. Insikten att dagens familjer ser olika ut är ett bärande element i familjepolitiska syn, men det förändrar inte vårt klara ställningstagande för att stärka familjerna. För är alla familjer lika värdefulla oavsett om det är en eller två föräldrar och oavsett vilken könssammansättning de har. Vi vill ha en politik som inser familjebandens stora betydelse för individernas välbefinnande, och vill ge dem bästa möjliga förutsättningar att växa och utvecklas efter egna förutsättningar. Dessa mål uppnås bäst genom att familjernas självbestämmande stärks och den statliga och kommunala styrningen av familjerna träder tillbaka. För att öka föräldrars möjlighet att tillbringa med sina barn bör barnbidraget 1 till 6 fördubblas till . bör föräldrar få lagstiftad rätt till tjänstledighet upp till halvtid under barnens förskoleår. En ökad jämställdhet i familjeansvaret stärker familjebanden, ökar kvaliteten i barnens uppväxt och är dessutom en förutsättning för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Föräldraförsäkringen måste vara en försäkring som är attraktiv att utnyttja fullt ut såväl vid låga som vid höga inkomster och för både kvinnor och män. Därför vill både höja golvet för att säkra en grundtrygghet för alla nyblivna föräldrar, och höja taket för att ge fler föräldrar ett bättre inkomstskydd under föräldraledigheten. motsätter sig dock en så kallad individualiserad föräldraförsäkring eftersom rätten till ledighet inte i första hand är en rättighet för föräldrarna utan en rättighet för barnen. Regeringen har redan svikit sina löften om maxtaxan. Om denna utveckling fortsätter riskerar slutresultatet att bli en omfördelning från familjer med låga inkomster vars taxor endast i liten grad har sänkts till höginkomsttagarfamiljer. skattepolitik gör det möjligt för fler äldre att klara sig på sin pension och bidrar därför till ett ökat självbestämmande. Vårt skatteförslag är särskilt gynnsamt för pensionärer med låga och normala pensioner. Äldreomsorgen är ett kommunalt ansvar. För att kommunerna ska kunna hantera detta ansvar på ett bra sätt i ett läge när andelen äldre kommer att öka kraftigt krävs att staten slutar att lägga på kommunerna nya ofinansierade åtaganden eller begränsningar av handlingsfriheten. Maxtaxorna i äldreomsorgen har medfört att kommunerna för att kompensera för bortfallet av intäkter försöker etablera nya typer av avgifter. I slutändan kan resultatet bli en omfördelning från pensionärer med låga pensioner till pensionärer med höga pensioner, som tjänar mest på maxtaxan. Fonderingen av medel till framtidens pensioner är inte och ska inte fungera som ett supplement till statens budget. Regeringens bristande respekt för pensionsfonderna riskerar att underminera förtroendet för pensionssystemet och innebär att bördan för den demografiska utvecklingen läggs än tyngre på framtidens skattebetalare. Trygghet till liv och egendom samt rätt till en rättssäker behandling är en omistlig grund för ett demokratiskt och humanistiskt samhälle. Brottsliga handlingar som misshandel, rån och mord är sådana mänskliga kränkningar som måste tas på största allvar. Försämringen av det svenska rättsväsendet är mycket allvarlig från flera synpunkter. Värst är naturligtvis en ökad brottslighet och det lidande den medför. Rädslan sprider sig i samhället när man inte kan lita på att polisen hinner fram när allvarliga våldsbrott begås eller ett rån sker. Det är därför anser att en stärkt rättstrygghet hör till de viktigaste reformområdena . Utredningar av allvarliga brott som inbrott och personrån avskrivs närmast rutinmässigt, och polisens handläggningstider blir ofta alldeles för utsträckta. Väntetiderna till domstolarna är för långa. Under sådana förhållanden är risken uppenbar att människor börjar ifrågasätta nyttan av att vända sig till rättsväsendet. Personalbrist och otillräckliga resurser gör att polisen inte har möjlighet att försvara medborgare och företagare mot rättskränkningar. Det finns en tydlig social och regional klyvning i polisnärvaron. Den är skrämmande låg i många delar av landet, vilket leder till långa utryckningstider och gör att människor på landsbygden ofta känner sig väldigt utsatta. Men även i en del av storstädernas förortsområden är polisnärvaron otillräcklig, vilket skapar stor otrygghet. För att vända denna allvarliga utveckling måste framför allt polisen och kriminalvården tillföras ytterligare resurser. Målen att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet, när det gäller att förebygga och bekämpa brott av olika slag, kräver att polisens närvaro utökas i hela landet så att det finns tillgång till polis alla dygnets timmar i varje kommun. Vi vill öka antalet poliser med 2 000 fram med ett mål om 20 000 poliser inom de två kommande mandatperioderna. En ny polisskola krävs för att klara personalrekry- teringen. De civilanställda är väsentliga för att polisens arbetsuppgifter skall kunna renodlas, och deras antal inom polisen bör öka. Närpolisen är nödvändig och möjliggör att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. En fungerande närpolisverksamhet är en av de viktigaste åtgärderna i kampen mot våldsbrottsligheten, främst mot ungdoms- och gängvåldet. Närpolisreformen skall därför också förverkligas i praktiken. Kriminalvårdens viktigaste uppgift är att internerna inte återfaller i brott utan ges förutsättningar att skapa sig ett laglydigt liv efter frigivningen. Arbete, utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning skall därför erbjudas de intagna. Det måste även ges möjlighet att utveckla det personliga ansvaret. Programverksamheten skall därför prioriteras. Att behandlingsinstanserna för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare upprätthålls på en hög nivå är av utomordentligt stor vikt. Tillgången till drogfria fängelseavdelningar måste säkras. För att klara dessa uppgifter behövs ytterligare 1,3 miljarder till polisorganisationen och kriminalvården . 4.4.5 Demokrati och självbestämmande strävan är att stärka människors självbestämmande. Med detta menar vi människors möjlighet att råda över sig själva, enskilt och gemensamt. En förutsättning för det ansvarstagandet är dock att man anförtros ansvaret. Samhället måste därför byggas underifrån, med början i människors frivilliga samverkan på lokal nivå. Det är där, i den lokala gemenskapen, som huvudansvaret för såväl trygghet som det dagliga livet ska ligga. Beslutsmakten ska delegeras uppåt endast då den lokala nivån inte förmår hantera frågan själv, vidare till kommuner, landsting eller region och riksdag. förordar därför en mindre men starkare stat, en stat som försöker vara mindre allomfattande, men som står stark i sina kärnuppgifter. jobbar för ett samhälle där människor är med och formar alternativen och tar ansvar för det gemen- samma ett samhälle där människor både får och förväntas vara medborgare. En fungerande demokrati handlar om att alla människor ska vara delaktiga och ansvariga för gemensamma angelägenheter. För att en demokrati med ett brett deltagande ska vara möjlig måste det finnas utrymme för politiskt beslutsfattande på lokal och regional nivå. Våra förslag innebär en radikal decentralisering av samhällets funktioner, från stat till region, från region till kommun, från kommun till människor i samverkan, till familjer och individer. Den decentraliseringspolitik som vi förespråkar bygger på tanken om ett starkt självbestämmande på varje samhällsnivå. Därför tar strid för det alltmer urholkade kommunala självstyret. För att omvandla till ett decentraliserat samhälle vill vi bl a utarbeta en grundlag som utgår från att makten kommer underifrån, ge alla län som så önskar möjlighet att bilda regioner med direktvalt regionparlament, avskaffa spärrarna i personvalet till såväl kommun och landsting/region som riksdag, införa skilda valdagar samt stärka den kommunala vetorätten. Det kommunala självstyret och självbestämmandet är viktigt och måste förstärkas. Statliga pekpinnar i form av riktade statsbidrag försvårar kommunernas arbete. Det är därför av stor vikt att kommunerna i högre utsträckning själva tillåts besluta över sina avgifter och utgifter. Vården, skolan och omsorgen omfattar tre fjärdedelar av kommunernas samlade kostnader. Samhällets förväntningar på god kvalitet och ett utbud som täcker allas önskemål är stora. För att bibehålla nuvarande ambitionsnivå fordras alternativa finansieringskällor. Detta kan ske genom att staten tillför kommunerna nya skattebaser. inkomstskattereform ska ses som ett första steg i denna riktning. Obalanserna i kommunernas ekonomier har ökat . rapporter visar att 100 av landets kommuner, d v s en tredjedel, visade underskott . Prognoser visar på stora kostnadsökningar för kommunerna. Kostnadsutvecklingen beror på statligt beslutade satsningar, pris- och löneökningar samt att skatteunderlaget är för litet. Ökad sjukfrånvaro och svag utveckling av konjunkturen innebär att den reala tillväxten av underlaget minskar framöver. anser att det är viktigt att balanskraven på kommunerna vidhålls. De är nödvändiga för att klara välfärden och en god ekonomisk hushållning. Staten måste emellertid ge kommunerna rimliga förutsättningar att klara detta. Grundläggande för detta är förändringar i tre steg: finansieringsprincipens tillämpning efter de överenskommelser som parterna gör, slopande av nominella bidragssystem genom att indexera dem mellan åren samt slopande av specialdestinerade statsbidrag. En sådan inriktning ger kommunerna den långsiktighet i den ekonomiska planeringen som är nödvändig. En väl fungerande skatteutjämning bidrar till att en grundläggande service kan komma hela landet till del. Alla i hela landet ska få likvärdig tillgång till skola, vård och omsorg. Systemet ska således utjämna såväl skillnader i skattekraft som strukturella skillnader. Dagens utformning av utjämningssystemet fungerar generellt sett bra. Dock behöver delar ses över för att ta bort vissa skönhetsfläckar. Nuvarande system kan leda till effekter som kan upplevas motverka tillväxt och förnyelse. verkar för ett system som ger människor likvärdiga möjligheter och tillväxt över hela landet. För att minska kommunernas beroende av transfereringar bör vissa faktorer i skatteutjämningssystemet föras över till den statliga regionalpolitiken. förslag till ny inkomstskattereform med en skatterabatt gör att kommunernas skattebas förstärks kraftigt och minskar trycket på skatteutjämningssystemet. 4.4.7 Reformer för ökad jämställdhet Även om jämställdheten i är bättre än i många andra länder återstår mycket att göra. Trots fagra formuleringar konstaterade att inte mycket hänt , och att utvecklingen på vissa områden t o m gått tillbaka. Kvinnors löner är fortfarande av männens. I reala termer har löneklyftan ökat med . Det kan konstateras att ledningsgrupperna i de statliga bolagen till består av kvinnor, vilket kan jämföras i börsbolagen. Forskare i företagsekonomi vid i menar att den relativt goda kvinnorepresentationen är ett bevis på att ägarnas krav har stor betydelse. Vidare menar de att man måste fråga sig hur villkoren ser ut för kvinnor i hela organisationen i vilken grad det finns diskriminering. anser att staten mycket tydligare måste ta sitt ansvar vad gäller en jämn könsfördelning i statliga bolagsstyrelser och för att motarbeta diskriminering på alla nivåer i statliga bolag. Många av de börsbolagsstyrelser som yrvaket letar efter kvinnliga styrelseledamöter passar på att utöka styrelsen, summa summarum ökar inte andelen kvinnor som är ledamöter mer än symboliskt. Hushållsarbete har blivit mer jämställt, men på grund av att det totala hushållsarbetet gått ned, inte för att arbetsfördelningen blivit mer jämställd. politik syftar till att stärka enskilda människor och åstadkomma självbestämmande för kvinnor och män både i vardagen och i politiken. De reformer vi presenterar i denna budget har en tydlig jämställdhetsprofil: Sänkta inkomstskatter för vanliga inkomster Den inkomstskattereform föreslår gynnar i större utsträckning kvinnor eftersom de är överrepresenterade i gruppen med vanliga och låga inkomster. Ökad makt över plånboken ger större självbestämmande över hela livssituationen. tar kvinnor ut huvuddelen av såväl SGI-dagar som lägstanivådagar. Den höjda grundnivån till för SGI-dagarna och den höjda ersättningen till under garantidagarna förbättrar för kvinnor med små ekonomiska marginaler som är hemma med barnen. Ett höjt tak till 11 basbelopp underlättar för många män att ta ut föräldrapenning och bidrar till ökad jämställdhet i hemmen såväl som på arbetsmarknaden. Särskilda satsningar på kvinnors företagande förslag om att underlätta sparande till eget företagande genom skattelättnader kommer att underlätta för många kvinnors företagande, utan behov av stort riskkapital. Allt tillväxtskapande arbete, t.ex. regelförenklingsarbetet, ska ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv för att öka den mycket låga andelen kvinnliga företagare. Insatser ska ske inom området affärsrådgivare och resurscentrum för kvinnor. vill också fästa vikt vid gällande normer vad gäller könsroller och företagande så att fördomar och socialt konstruerade sanningar om manligt och kvinnligt kan försvinna. Större satsningar på rättsväsendet Ökade resurser till polisen innebär större polisiär närvaro. I förening med utbildning och attitydpåverkan i fråga om brott mot kvinnor bidrar detta till större trygghet i vardagen. En nollvision sätts upp för våld mot kvinnor och flickor. Satsningar på rehabilitering och återgång till arbetslivet Kvinnor har ungefär dubbelt så många sjukdagar som män. förslag om vårdgaranti och rehabiliteringsgaranti innebär att fler kommer att kunna återvända snabbare till samhället och därmed känna ökad livskvalitet. har tidigare föreslagit att lönediskrimineringsmål ska flyttas från Arbetsdomstolen till allmän domstol, och vi vidhåller denna uppfattning. På så sätt flyttas besluten från parterna, som främst vill bevaka kollektivavtalen, till en oberoende juridisk granskning. I förening med att tillåta grupptalan i lönediskrimineringsmål och höjda skadestånd ger det ett kraftfullt politiskt verktyg för att komma till rätta med osakliga löneskillnader. 4.5 Tillväxt och miljö En hållbar utveckling är grunden för all utveckling. Miljöpolitiken får inte särskiljas från andra politikområden, utan måste ses som ett medel att åstadkomma långsiktig ekonomisk tillväxt och utveckling. Den ekonomiska politiken skall utnyttjas i större utsträckning till att låta miljöförstöring få ett verkligt pris. räknar med att ekonomiska styrmedel kommer att bli ett än mer kraftfullt komplement till lagstiftningen, i strävan efter en hållbar utveckling. har en tydlig vision om ett hållbart samhälle och ett hållbart företagande. Vi är övertygade om att dessa visioner är förenliga och att de till och med är en förut- sättning för varandra. Liksom dagens företagare behöver en långsiktig vision om hållbarhet, behöver även samhället ha en sådan. De politiska besluten och styrmedlen som används måste präglas av långsiktighet och ett stort förtroende för marknadsekonomin. Den hållbara utvecklingen kan endast nås med en stark tillväxt och ett hållbart företagande! En långsiktig tillväxt förutsätter nytänkande. Då man inser att exempelvis ett bekämpningsmedel inom skogsbruket är cancerogent, når man ingen hållbarhet i att enbart söka en ersättningskemikalie och hoppas på att denna inte har några okända miljöeffekter (vilket den med största säkerhet också kommer att ha). Under har vi i västvärlden alltför ofta stirrat oss blinda på kortsiktiga ekonomiska prognoser. När vi nu måste finna nya lösningar på problem, har vi svårt att gå till botten med problemet och se verkligt långsiktigt. Ett exempel på när företag lyckas finna långsiktigt hållbara produkter och tjänster är då man funderar över funktionen som efterfrågas. På samma sätt är en politik som efterfrågar hållbar tillväxt en framgångsrik politik. Miljötekniken är framtidens teknik. Självfallet är det inom miljötekniken som måste återta sina positioner på världsmarknaden och det är i den uthålliga tekniken som den verkliga tillväxten skapas. I ett miljöanpassat , där teknikframsteg som främjar miljön gynnas, finns förutsättningar för att svensk miljöteknik kan bli vårt främsta exportvapen och bidragande till den långsiktiga ekonomiska tillväxten. I vår startar sin tredje stora tekniksatsning i modern tid, efter rymdprogrammet och IT-samhället, genom att satsa på forskning, utveckling och ingenjörskunskap runt alternativa bränslen. Detta, om något, borde kunna vara en tydlig garanti för att miljötekniken hör framtiden till. bör ha likvärdiga ambitioner på området, t.ex. bör en bortre parentes för fossildrivna bränslen införas i . anser att ska ha världens bästa villkor för företag som tar miljöansvar. Då måste vi också ha ett företagsvänligt klimat som främjar innovationer och företagande där nya och miljömässigt sett bättre produkter kan framställas. Genom hårda miljökrav vid offentlig upphandling kan staten, kommunerna och landstingen bidra till att skapa marknader för nya miljöanpassade produkter och tjänster skapas. Samhället bör också bidra med kompetent arbetskraft, för att svenska företag skall kunna ta miljöhänsyn. Undervisning i hållbarhet och miljö skall vara en självklarhet såväl i skolan som inom den högre utbildningen. Att ta hänsyn till miljön måste sitta i ryggmärgen, och det gör det sällan efter en övergripande kompetensutvecklingsdag. Spelreglerna ska främja öppenhet och initiativkraft och ge möjligheter att fasa ut miljöfarliga produkter, så att svenska företag kan ta täten på den nationella och globala marknaden. Det innebär också att inriktningen av svenska exportsatsningar bör ändras så att svenska företag och svensk forskning kan dra nytta av den mycket stora internationella marknad som växer fram. 4.5.4 Boendemiljö och byggande I utvecklingen mot ett kretsloppsanpassat samhälle är det hög tid att på bred front introducera ekologiskt riktiga metoder i byggandet. Statens stöd för teknisk utveckling på byggområdet måste utformas så att större byggprojekt i ekologisk byggteknik kan genomföras. Ett nationellt handlingsprogram för kretsloppsanpassat byggande måste utarbetas som det nationella miljöarbetet utifrån måste intensifieras i landets kommuner. Byggande ger ökad tillväxt Ökat byggande genererar fler arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att flytta till de orter där företagandet etablerar sig och expanderar. är byggandet lågt och alla dessa positiva effekter uteblir. Många orter avfolkas medan trycket på bostads- marknaden i storstadsregioner ökar. Regeringens stimulansåtgärder har inte lyckats vända den negativa trenden på bostadsmarknaden. De höga kostnaderna för boende och byggande kräver flera kraftfulla åtgärder för att sjunka. En anledning till höga boendekostnader är den oligopolliknande struktur som finns inom byggsektorn. Konkurrenslagarna måste åberopas i större utsträckning för att komma åt kartellerna och minska byggkostnaderna. En snabb bedömning av nuläget visar att det behövs skarpare tillämpning av befintlig lagstiftning. Bostadsbyggandet var helt momsbefriat , då regeringen införde byggmoms på . I och med 1990-talets skattereform fördubblades momsen till .