mot · GR02Fi242 · 2003-10-07 00:00:00 — Maktväxling - federalism i den ekonomiska politiken Vår omvärld förändras och därmed också förutsättningarna för politik. står vi inför ett antal stora utmaningar. En globaliserad ekonomi och ett internationaliserat tjänstesamhälle ställer våra invanda föreställningar om hur samhället bör organiseras på ända. har liksom flertalet europeiska länder en alltmer åldrande befolkning. Vår offentliga verksamhet klarar inte längre att leva upp till de krav som det moderna välfärdssamhället ställer. Den sociala och regionala klyvningen ökar som de generella lösningar som formuleras på statlig nivå, sällan är anpassade efter individuella, sociala eller geografiska olikheter. Bidrags-, skatte- och transfereringssystemen har minskat motiven för att arbeta. Om det ska bli möjligt att ha en god välfärd i form av vård, skola och omsorg måste fler människor arbeta och betala skatt. Färre måste utnyttja transfereringssystemen. behöver en ny inriktning så att makten kan byggas underifrån enligt federalismens principer och därför måste arenorna där demokrati och politik kan utspelas bli fler. Lokala, kommunala och regionala beslut ska fattas nära dem som berörs av besluten. Beslutsmakten måste kopplas mer samman med beskattningsrätten. vill öka individens självbestämmande och bejaka självstyrande geografiska enheter. Vi utgår från att sociala gemenskaper på samhällets alla nivåer kan förena det offentliga, det privata och det civila på ett sätt som ökar medborgarnas välbefinnande och tillväxtmöjligheter. Inom ramen för fyra reformområden: demokrati, företagande, hälsa och miljö, presenterar motionen viktiga politiska insatser för federalism och tillväxt. Demokrati och självbestämmande. förespråkar en tillämpning av federalismens principer eftersom detta i grunden handlar om respekt för självstyret. En ny samhällsordning och grundlag bör utifrån dessa principer bygga på mångfald, och att makten delegeras underifrån; från enskilda människor till frivilliga och lokala gemenskaper, från de frivilliga gemenskaperna till kommuner och vidare till regioner, staten, Europeiska unionen och FN. Att känna sig trygg är grundläggande för varje människa. anslår därför ytterligare resurser till polisen och kriminalvården. Otillräckliga resurser och personalbrist gör att polisen inte kan försvara medborgare och företagare mot rättskränkningar. Bistånd är mer än matpaket åt de fattiga. Bistånd omfattar samarbete med organisationer och länder för demokratisering, för utveckling av rättsväsendet, för utbildning och för alla människors lika rätt och värde. Vi satsar på biståndet med en målsättning att nå en procent av BNI. Familjers möjlighet att bestämma över sin vardag måste förbättras. föreslår fördubblade barnbidrag för 14 åringar, höjd grundnivå i föräldraförsäkringen och utökad rätt till föräldraledighet då barnen är små. Med ett höjt tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp, kan männen i större utsträckning vara föräldralediga, vilket ökar förutsättningarna för ett mer jämställt familje- och arbetsliv. skattepolitik sänker boendekostnaderna genom lägre fastighets- och förmögenhetsskatt. Vi utvecklar inkomstskattereformen för att öka människors ekonomiska självbestämmande och stärka incitamenten till arbete och privatekonomi. inkomstskattereform innebär också att kommunernas skattebas kraftigt förstärks, vilket innebär att behovet av statsbidrag minskar och i vissa fall upphör. Företagande och tillväxt. Den internationella konjunkturen vänder uppåt. Kronan stärks och bedöms ha goda tillväxtmöjligheter. Trots detta finns fortfarande en rad stora tillväxthinder. Några av de mest alarmerande riskerna för svensk ekonomi är ett starkt vikande arbetskraftsutbud och ett ogynnsamt företagsklimat för små och medelstora företag. Ett bättre företagsklimat är avgörande för hur ska lyckas möta de ekonomiska svårigheter som vår demografiska utveckling innebär. föreslår bland annat slopad arvs- och gåvoskatt för makar och bröstarvingar i syfte att underlätta generationsskiften i småföretagen. Vi anslår medel för att öka tillgången på riskkapital och stimulera starta-eget-sparande. Regeringen väljer att ha kvar den tredje sjuklöneveckan, medan föreslår ett system för sjuklöneansvar som kraftigt kompenserar småföretagens kostnader för arbetsgivarinträdet. För att kunna mildra arbetskraftsbristen i föreslår att vi öppnar gränserna för människor som vill arbeta här och bidra till vår gemensamma välfärd. Vi förordar en ökad arbetskraftsinvandring. Högre utbildning och forskning är avgörande för ett lands tillväxt. Den utbyggnad av den högre utbildningen över hela som medverkat till är viktig inte minst för att motverka den regionala klyvningen. Genom försorg har också alla högskolor erhållit fasta forskningsresurser. För att kunna genomföra önskvärda samhällsekonomiska och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar, föreslår en modell för introduktion av alternativ finansiering. Ett särskilt infrastrukturbolag bör få i uppdrag att finansiera sådana investeringar, med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning via statsbudgeten över . På detta sätt kan offensiva och tillväxtfrämjande projekt påbörjas. Denna satsning är lämplig att använda under rådande finansiella omständigheter. är det alltför få människor som bidrar till vår gemensamma välfärd och tillväxt. Samhällskostnaderna och arbetskraftsbortfallet på grund av sjukskrivningar och förtidspensioner fortsätter att öka. Denna utveckling kan inte tillåtas fortsätta och den förda politiken har inte varit framgångsrik. Det räcker inte med en stabilisering av kostnaderna. föreslår ett flertal konkreta åtgärder för att förbättra människors hälsa. Bland annat vill vi införa en samordnad arbetslivsförsäkring, istället för nuvarande sjuk- och arbetslivsförsäkringar, med samordnad lagstiftning och ersättningsvillkor. Vi föreslår finansiell samordning vilket innebär att medel som är reserverade för sjukförsäkring omvandlas till aktiva åtgärder. Vi föreslår också; en förbättrad rehabiliteringsgaranti, ökade resurser till försäkringskassorna, rehabiliteringslots, nationell vårdgaranti och säkerställande av rehabiliteringsinsatser för förtidspensionärer. En långsiktigt hållbar miljödriven tillväxt kräver nytänkande. Ska vi nå uppsatta mål som hejdar klimatförändringarna krävs en effektiv skatteväxling och fortsatta KLIMP-projekt. Ekonomiska styrmedel måste utgöra en större andel i omställningen till miljödriven tillväxt. Vi förespråkar en skatteväxling som stimulerar och gynnar företag som deltar i denna utveckling. anser att boendepolitiken ska formas utifrån den enskilda människan och lokala och regionala förutsättningar. För att utveckla det kretsloppsanpassade samhället är det hög tid att på bred front introducera ett ekologiskt byggande. Statens stöd för teknisk utveckling på byggområdet måste utformas så att större byggprojekt med ekologisk byggteknik kan genomföras. Vi föreslår att ett nationellt handlingsprogram för kretsloppsanpassat byggande utarbetas, som det nationella miljöarbetet måste intensifieras i landets kommuner. Balanskrav och minskad statsskuld. budgetförslag är ett långsiktigt budgetalternativ i kontrast till samarbetspartiernas kortsiktiga kompromisser. Regeringens politik riskerar att avsättningarna för framtidens pensioner används till att täcka underskott i statens finanser. förordar därför ett balanskrav, för att undvika att statsbudgeten går med underskott över en konjunkturcykel. Vi förordar också att försäljning av statlig egendom ska användas till att betala av på statsskulden. Vår målsättning är att statsskulden ska minska till högst av BNP inom de närmaste två mandatperioderna. ekonomiska politik når målsättningen om ett överskottsmål på i genomsnitt över en konjunkturcykel i de samlade statsfinanserna. 3 Förslag till riksdagsbeslut 6 4 Den ekonomiska politikens inriktning 7 4.1 Utmaningar i en ny tid 7 4.2 ekonomiska läge 8 4.2.1 Strukturreformer och en kraftfull budgetsanering 8 4.2.2 Marginalerna slarvades bort 8 4.2.3 Låginflationspolitiken ett framsteg för 9 4.2.4 Uppgång i den internationella konjunkturen 9 4.2.5 Svenska tillväxtchanser och tillväxthinder 10 4.2.6 Konjunkturkänsligheten består 11 4.2.7 Minskat arbetskraftsutbud en tickande bomb 12 4.2.8 Regeringens politik en politik utan färdriktning 14 5 Fyra reformområden för maktväxling 15 5.1 Demokrati och självbestämmande 15 5.1.1 Demokratins principer 15 5.1.4 Internationellt engagemang 18 5.1.10 Kulturen en del av samhällets demokratiska samtal 22 5.1.12 Det kommunala självstyret måste utvecklas 24 5.2 Företagande och tillväxt 25 5.2.1 Åtgärder för tillväxt och bättre företagsklimat 25 5.2.3 Utbildning och forskning 30 5.2.4 Starka regioner för ökad tillväxt 32 5.3.1 Orsaker till sjukfrånvaron 35 5.3.2 Slå vakt om samhällets mest utsatta! 5.3.3 Ett paket mot ohälsan 37 5.4.1 Hållbar utveckling rena vinsten! 5.4.2 Miljödrivet företagande 40 5.4.3 Byggande och boendemiljö 40 6 En budget för maktväxling 42 6.1 Utgiftsområden 20042006 46 6.2 Kommentarer till utgiftsområden 47 6.3 Balanskrav och minskad statsskuld 48 7 Skattepolitikens inriktning 49 7.1 Skattepolitik för självbestämmande 49 7.2 Skattepolitik för företagande och tillväxt 50 7.3 Skattepolitik för miljö och hälsa 50 7.4 Statens inkomster 51 Samlad effekt av anslag relativt regeringens 46 Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik 48 skatteförslag, kassamässig effekt för staten relativt regeringen. Figur 1 Tillväxtens utveckling i , euroområdet, , och 10 Figur 2 Transfereringar till hushållen, andel av statsbudgetens storlek 12 Figur 3 AU-kvotens utveckling 19762002 13 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 4). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fyra reformområden för (avsnitt 5). beslutar om fördelningen av utgifterna för budgetåren 2004, 2005 och 2006 i enlighet med vad i motionen anförs (tabell 1 avsnitt 6.1). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet till 2004, 2005 och 2006 (tabell 1 avsnitt 6.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett balanskrav för staten och sänkt statsskuld (avsnitt 6.3). beslutar godkänna de riktlinjer för skattepolitiken som förordar (avsnitt 7). beslutar godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för budgetåren 2004, 2005 och 2006 i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell 3 avsnitt 7). 4 Den ekonomiska politikens inriktning 4.1 Utmaningar i en ny tid ekonomiska politik utgår från federalismens principer. Samhället, välfärden och företagsamheten ska växa underifrån. Det är av den enskilda människans idérikedom och initiativkraft som företag skapas och samhället utvecklas. Reformer för tillväxt och ett gott företagsklimat måste därför utgå från den enskilde företagarens förutsättningar. Statens ansvar är att upprätthålla rättvisa, stabila och överblickbara spelregler för ekonomin och infrastrukturen. budgetförslag presenterar åtgärder för en stabil konkurrenskraftig ekonomi som ökar medborgarnas ekonomiska trygghet. inkomstskatteförslag, krav om statlig budgetbalans och minskad statsskuld, tillsammans med kraftfulla förslag för ökad tillväxt, minkar statens konjunkturkänslighet. Förslagen leder också till minskad arbetslöshet och reducerar bidragsberoendet. Medborgarna får genom förslagen ökat ekonomiskt självbestämmande. är en liten och öppen ekonomi. Med informationstekniken har ekonomins funktionssätt förändrats drastiskt. Marknaderna är globala och öppna . Idéer, varor, tjänster och kapital rör sig betydligt lättare på världsmarknaden än . handel med omvärlden är stor. Resultaten visade på ett kraftigt exportöverskott på 142,2 miljarder. Den snabba och intensiva internationaliseringen har förbättrat möjligheten för många svenska företag, som det ställer nya krav på den ekonomiska politiken att vara gränslös. relativa konkurrenskraft måste stärkas. Med globaliseringen är åtgärder som olika handelshinder eller valutapolitiska metoder som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft, borta . Vi har att förbättra förutsättningarna för de företag som valt att verka inom landets gränser. Internationaliseringen kräver, inte minst för de små och medelstora företagen, ett företagsklimat i världsklass. Då först drar vi nytta av globaliseringens alla fördelar och vi förebygger riskerna med att de stora företagen väljer att förlägga sin verksamhet utanför landets gränser. För att ska kunna möta framtidens välfärdsåtaganden, med en kraftigt ökad försörjningsbörda för de som arbetar, en åldrande befolkning samt ett minskat arbetskraftsutbud, anser att den ekonomiska politiken ska ta sikte på följande målsättningar: Inkomstskattereform med skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare. Förbättrat klimat för småföretagande genom enklare regler och sänkta skatter. Kontinuerligt sänkt skattekvot till jämförbara konkurrentländers nivå. Låg inflation genom bibehållet inflationsmål och en god lönebildning. En stabil och långsiktigt stärkt valutakurs. Sänkt statsskuld till av BNP 2010. Stärkt kommunalt och regional självstyre. Kraftfulla åtgärder mot ohälsan. Ökade incitament till arbete efter uppnådd pensionsålder. 4.2.1 Strukturreformer och en kraftfull budgetsanering drogs in i den internationella ekonomiska depression som drabbade länderna i vår omvärld. För att bryta devalverings- och inflationstrend knöts den svenska kronan mot ecun 1991. Ekonomin bromsades som konjunkturen vände nedåt, vilket var helt i motsats till den tidigare förda keynesianska konjunkturpolitiken. Resultatet blev att inflationen dämpades, men ändå låg räntorna kvar på höga nivåer. Fallande fastighetspriser, bankkriser och stigande arbetslöshet drev på ett växande budgetunderskott. Försvaret av den fasta växelkursen innebar ett utflöde på . De tre borgerliga regeringsåren resulterade i en rad ekonomiska strukturreformer som gjorde att gick från att vara en av världens mest stela ekonomier till att bli en av de mest öppna. Reformerna var bland andra: sänkta arbetsgivaravgifter, sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemen, förbättrad arbetsrätt för småföretagare, privatisering av statliga bolag och Nathalieplanens kraftfulla besparingsprogram. Den fasta penningpolitiken övergavs och en ny penningpolitik med flytande växelkurs och låg inflation började utformas. genomförde ett budgetsaneringsarbete tillsammans med Socialdemokraterna. Denna statsfinansiella sanering förbättrade förtroendet för statsfinanser och räntan sjönk relativt snabbt. Den sammanlagda effekten av budgetsamarbetet förbättrade kraftfullt finanser som också fick ett överskott 19981999. 4.2.2 Marginalerna slarvades bort har den socialdemokratiska regeringen visat ringa intresse av att utveckla reformarbetet i svensk ekonomi. drog staten in i form av ökade intäkter och minskade utgifter. Under 19982004 gick utvecklingen i motsatt riktning. Staten minskade sina skatteintäkter och ökade utgifterna med totalt . Detta är anmärkningsvärt. Både budgetförstärkningen under konsolideringsprogrammet 19951998 och reformerna motsvarar av BNP. Staten slarvade följaktligen bort hela besparingsresultatet. Den statsfinansiella saneringen ökade inte längre det underliggande budgetsaldot . Denna positiva utveckling varade tyvärr inte . blev det åter underskott i statens finanser. Regeringen döljer detta underskott med pensionsöverföringar och extraordinära indragningar från . Eftersom statsskulden numera ökar, blir budgetsaldot negativt även . 4.2.3 Låginflationspolitiken ett framsteg för När , , tvingades överge den fasta växelkursen och övergick till en rörlig växelkurs och ett inflationsmål, var detta ett stort framsteg för svensk ekonomisk politik. Fördelarna med en låginflationspolitik är betydande. Inflationsmålet är tydligt både för allmänheten och beslutsfattare och vi kan kontinuerligt utvärdera penningpolitik. Räntan och den rörliga växelkursen minskar riskerna för en uppgång i inflationstakten. Risken för överhettning i den svenska ekonomin reducerades betydligt. När penningpolitiken används som konjunkturpolitiskt medel, överlåts ansvaret för strukturella förändringar åt finanspolitiken. Inflationen har många negativa effekter. Ytterst har den allvarliga konsekvenser för att konkurrenssituationen och valutakursen kan försämras. Den har också en omfördelande effekt, då de med tillgångar i nominella värden förlorar, medan de med reella tillgångar klarar sig. Det är mycket angeläget med en låg inflationen även fortsättningsvis. Detta säkerställer vi bäst genom att låta vår oberoende riksbank fortsätta att bedriva en fri penningpolitik anpassad efter svensk ekonomi. 4.2.4 Uppgång i den internationella konjunkturen av tillbakagång och turbulens i världsekonomin, i skuggan av och SARS-epidemin börjar den internationella ekonomin sakta att återhämtas sig. En expansiv penningpolitik i såväl som , och bäddar för att investeringarna vänder uppåt under . I , som är starkast i världsekonomin, har tillväxten börjat återhämta sig. De låga marknadsräntorna har pressat bolåneräntorna nedåt. Med stigande huspriser ökar hushållens möjlighet att belåna sina bostäder och även den privata konsumtionen fortsätter att öka. Förväntningarna och 2005 är stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet. I euroområdet går utvecklingen långsammare. , den starka euron och strejker i och anges som viktiga förklaringar. Euroförstärkningen har medfört en drastisk försämring av nettoexporten. De oflexibla ekonomierna och de många olösta strukturella problemen inom euroområdet hämmar den ekonomiska tillväxten. Inom euroområdet förväntas ingen regelrätt högkonjunktur . Mot bakgrund av en allt starkare världskonjunktur förväntas dock en återhämtning och en tillväxt som når något högre än den potentiella. Figur 1 Tillväxtens utveckling i , euroområdet, , och I såväl som i har den privata konsumtionen varit en viktig drivkraft för den ekonomisk utvecklingen. En stark inhemsk efterfrågan är kanske den främsta anledningen till att klarat sig betydligt bättre än länderna inom EMU. Prognoser visar en optimism i utsikterna för den brittiska ekonomin. En starkare utländsk efterfrågan och att den privata konsumtionen bibehålls på en förhållandevis hög nivå, i kombination med låga räntor, påverkar investeringarna i positiv riktning. Den japanska ekonomin fortsätter att stabiliseras. Även i är den inhemska efterfrågan den viktigaste drivkraften för ekonomin. Den japanska konsumtionen utgör av BNP. Arbetslösheten förefaller ha stabiliserats och arbetskraften ökar av minskning. 4.2.5 Svenska tillväxtchanser och tillväxthinder Prognosinstituten bedömer att den svenska ekonomin är på rätt väg. uppskattar tillväxt till högre än euroområdets. Vi kan förvänta oss en motsvarande skillnad i förhållande till valutaunionen i genomsnittlig tillväxt under en konjunkturcykel. stärkta tillväxtpotential kan till viss del förklaras av de strukturella förändringar som genomfördes under slutet av 1980- respektive början av 1990-talen, såsom avregleringar av el- och telemarknader samt ett reformerat och relativt robust pensionssystem. Eftersom medborgare röstade nej till euron , kommer att finns kvar som garant för konjunkturstabiliteten. Finanspolitiken kan därmed koncentrera sina insatser på tillväxt- och strukturfrågor samt förbättra och förvalta positiva utgångsläge. Sedan folkomröstningen har den svenska kronan inte visat på några svaghetstecken, utan tvärtom förstärkts mot både dollarn och euron. Mycket talar även för en framtida förstärkning av kronan gentemot euron. har högre tillväxt, lägre arbetslöshet, mycket högre bytesbalansöverskott och stabilare statsfinanser än valutaunionen. Enligt ekonomiska prognoser är uppsvinget för den svenska kronan stabilt och en fortsatt förstärkning är att vänta i takt med att den globala konjunkturen vänder uppåt. Sammanfattningsvis har tillväxtchanser förbättrats betydligt och dessa behövs om vi ska kunna klara framtidens välfärdsåtaganden. Våra möjligheter att ta tillvara dessa tillväxtmöjligheter begränsas tyvärr av ett antal faktorer; Att de små och medelstora företagen drabbas värst av vårt ogynnsamma företagsklimat. Det svenska skattetrycket ligger över det europeiska genomsnittet och försvagar incitamenten till företagande, arbete och utbildning. Statsfinanserna är instabila och konjunkturberoende. Arbetsmarknaden är inte flexibel. Det finns stor risk för inflation med för höga lönekrav. Vi har arbetskraftsbrist. av den arbetsföra befolkningen är arbetslösa, i åtgärder, förtidspensionerade eller sjukskrivna. Diskriminering och otillräcklig integration försvårar och hindrar många nya svenskars inträde på arbetsmarknaden. Ohälsans kostnader för bland annat sjukfrånvaro och förtidspensioner driver upp kostnaderna för socialförsäkringarna. Ökade incitament måste skapas så att personer kan fortsätta att arbeta även efter ålderspensioneringen. har goda chanser att nå en högre tillväxt om vi fullföljer 90-talets strukturreformer. I annat fall medför våra höga skatter och växande välfärdsåtaganden att vi fortsätter att tappa placeringar i välståndsligan. Konjunkturkänsligheten i de svenska statsfinanserna och i samhällsekonomin består. Ekonomisk stabilitet är viktig för att skapa framtidstro och optimism i landet. Vår ekonomiska politik måste klara upp- och nedgångar i såväl den inhemska som den internationella konjunkturen. Då fortfarande har stora kommunala och statliga åtaganden och högt skattetryck blir det stora påfrestningar på statens finanser i en lågkonjunktur. Ska vi klara av att skapa långsiktigt stabila förutsättningar för den nationella ekonomin, måste skattetrycket minskas och utgifternas andel av BNP minska. Den svenska samhällsekonomin är alltjämt mycket känslig. De bakomliggande orsakerna är den offentliga sektorns storlek, accelererande utgifter för transfereringar till hushållen, ökat antal företagskonkurser och ett för lågt arbetskraftsutbud. fortsätter minskningen av antalet anställda inom den privata sektorn som den ökar i motsvarande omfattning inom den offentliga sektorn. Om ohälsotalen och arbetslösheten fortsätter att stiga, ökar utgifterna kraftigt för aktivitets- och sjukersättningarna. Antalet unga människor utanför arbetsmarknaden var 6 000 fler jämfört med motsvarande månad 2002. var 18 300 fler långtidssjukskrivna, jämfört med , en ökning . Transfereringarna till hushållen prognostiseras öka med , vilket är betydligt mer än den procentuella ökningen av BNP. För att kunna stärka de personella resurserna i skola, vård och omsorg måste den privata sektorn öka antalet anställda med ca 300 000 anställda. Genom kraftiga åtgärder som motverkar ohälsan, som får fler i arbete och som ökar andelen privatanställda, stoppar vi erosionen av underlaget för statens finanser och vi förbättrar stabiliteten i den svenska ekonomin. Figur 2 Transfereringar till hushållen, andel av statsbudgetens storlek 4.2.7 Minskat arbetskraftsutbud en tickande bomb Om är flertalet 40-talister ålderspensionärer. Denna generation är den i särklass största. 1,2 miljoner människor kan jämföras med 30-talisternas 900 000 och de som föddes som är dryga 1,1 miljoner. Den åldrande befolkningen ökar som de som arbetar blir färre. Förberedelsetiden för en betydligt större försörjningsbörda för de yrkesverksamma är dessutom mycket kort. Ett större arbetskraftsutbud är en av de viktigaste politiska frågorna . Antalet arbetade timmar är en avgörande faktor för bruttonationalproduktens utveckling. Arbetslöshetssiffror säger inte mycket om arbetskraftsutbudets reella utveckling, då många människor inte ingår i arbetskraften. Statistiken för förtidspensioner kan också vara missvisande, då fler förtidspensioner minskar arbetslösheten och minskar arbetskraftsutbudet. modell för den s k AU-kvoten, försöker att ge en mer korrekt bild av arbetskraftsutbudets storlek.