ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ253 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 500 vargar borde vara ett minimum för en livskraftig vargstam. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddsjakt på varg först bör tillåtas när vargstammen nått ett antal på 200 individer och då enbart utvidgad jakträtt i renskötselområden. Jakt på rovdjur har alltid varit en brännbar fråga. Å ena sidan beskrivs rovdjur som skadliga, å andra sidan som ett nyttigt inslag i naturen för att bevara mångfalden. Liberaler har alltid betonat det senare; att pluralismen bland arter ska sättas i centrum. Alltsedan liberaler och frisinnade startade och formulerade en naturvårdspolitik har förvaltarskapstanken idén att vi människor inte har rätt att förbruka naturmiljö utan ett ansvar att förvalta den för kommande generationer varit en utgångspunkt för liberal miljöpolitik. Jaktfrågan bör analyseras ur ett större perspektiv. Man skulle kunna säga att jakten i sig påverkar naturens mångfald utifrån tre nivåer, genetiskt, artmässigt och förändring av ekosystemet. För det första är den genetiska variationen basen för vår biologiska mångfald. Därför är det negativt med mindre populationer av djur för det ökar betydligt möjligheterna till inavel som i sin tur ger minskad livskraft och sämre anpassningsförmåga. Inte minst vargen är extra känslig för detta. är också den mänskliga jakten en bov vad gäller mångfald, då de djur som är mest eftertraktade bland jägarna är de stora och friska. Rovdjuren däremot dödar oftare de svagare djurindividerna. Det senare bidrar till både genetisk mångfald och livskraftiga stammar. Vi i västvärlden blir ofta upprörda när exotiska djur i fördrivs och jagas, men vill många här minimera våra egna nordiska rovdjursstammar. Men rovdjuren har faktiskt rätt att existera för sin egen skull. Allmänhetens förståelse för rovdjurens rätt att leva naturligt borde lyftas fram. Detta står inte i motsättning till att de djurägare som drabbas av att vargarna river får eller renar inte skall få ersättning. Staten bör göra sitt yttersta för att hjälpa de drabbade finansiellt, men också genom att tänka kreativt vad gäller stöd till stängsel och inhägnader för tamdjur. Under alla omständigheter skall populationsstorleken garanteras på ett seriöst sätt. De fem stora svenska rovdjursarterna björn, varg, lo, järv och kungsörn har dessvärre varit utsatta för en omfattande jakt. har det till och med funnits en risk att de skulle försvinna ur den svenska naturen. Fridlysning har dock varit ett instrument för att kunna rädda utrotningshotade arter. Detta arbete måste fortsätta och utvecklas. Antalet vargar i uppgår i runda tal till 100 stycken. Jämfört med en rad andra länder i är detta en låg siffra. har cirka 1 500 vargar, mellan 850 och 900, 1 5002 000 och cirka 2 500 vargar. Vi vet att vargpopulationens genetiska framtid är instabil. Minst 500 vargar borde vara ett minimum som skyddsjakt först bör tillåtas när vargstammen nått ett antal på 200 individer och då enbart utvidgad jakträtt i renskötselområden.
mot · GR02MJ255 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att tillåta allmän jakt på skarv i i enlighet med vad som anförs i motionen. Skarven har förökat sig så mycket att den har ödelagt flera öar i och längs vår kust. Fler och fler människor reagerar på detta när de är ute i skärgården och ser döda öar orsakade av att skarven helt tagit över. Skarvens spillning gör att miljön förstörs och träden tappar all livskraft. De områden där skarvflockarna vistats ser ut som spököar. Inte bara de som idkar friluftsliv i skärgården reagerar. Även yrkesfiskarna har problem av skarven. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax carbo carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Om vi vill se en frisk och levande skärgård bör vi åter tillåta allmän skarvjakt.
mot · GR02MJ256 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att inom EU verkar för en förbudslagstiftning mot djurtestning av kosmetika och hygienprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att den arbetar för att EU skall kartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vid transporter av levande djur mellan EU:s olika medlemsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den i en skrivelse bör redogöra för vilka åtgärder den har vidtagit inom EU och i andra internationella forum för att främja bättre djurhållning och djurskydd. Att är medlem i EU medför att vi nu har möjlighet att på olika sätt agera för en förbättrad etik för kosmetikatester på djur. Inom EU:s medlemsländer används 40 00050 000 djur i tester för kosmetiska produkter eller råvaror. Detta trots att EU i ett direktiv har förbjudit försäljning av kosmetika och hygienprodukter som testats på djur. Förbudet träder ikraft under förutsättning att det finns internationellt accepterade alternativa testmetoder. Det finns alternativa metoder för att testa medicinska och kemiska preparat som kan och bör ersätta testerna på levande djur. Användningen av tester på djur har också minskat på grund av kraftfulla opinionsyttringar och konsumentpåtryckningar till förmån för produkter som testats med alternativa metoder. I förekommer inga tester med djur. bör nu vara ett föregångsland genom att på etiska grunder kräva ett förbud mot tester. har uppmanat regeringen att komma med ett lagförslag om att förbjuda tester på djur. Det är viktigt att markera inställning att djurtester för denna typ av produkter inte står i överensstämmelse med god etik. skall vara en föregångare på EU:s gemensamma marknad i detta avseende. Transporter av levande djur Icke acceptabla transporter av levande djur, inte minst mellan EU-länder men även till och från tredje land, är den djurskyddsfråga som rönt störst uppmärksamhet . har som ny medlem i EU aktivt drivit kravet på förbättrade djurtransporter, av etiska skäl. Det finns också rent ekonomiska motiv att ställa lika höga krav mot övriga medlemsländer inom EU som vi gör i . Man skall inte kunna konkurrera med djurmisshandel som ekonomisk fördel. Lönsamheten i exempelvis grisuppfödningen i har varit mycket dålig och sådana förhållanden leder lätt till överträdelser. Detta har lett till att svenska grisar exporterats levande från och för att slaktas i . För att skall upprätthålla en trovärdighet ifråga om högt ställda krav på djurskydd i dessa sammanhang, bör åtgärder vidtagas för att bättre kunna kontrollera transporterna av levande djur. Ett samarbetsprojekt med andra EU-länder bör inledas för att följa transporter som går mellan olika EU-länder för att dokumentera att hanteringen av djuren sker på ett etiskt tillfredsställande sätt. Skånberg (kd)
mot · GR02MJ257 · 2003-10-07 00:00:00 — Miljöfrämjande acceleratorer i drivmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vara pådrivande vad gäller miljöfrämjande s.k. acceleratorer i drivmedel, främst diesel. I många europeiska länder främst , och har användadet av miljöfrämjande s.k. acceleratorer (cold quenching fluid for engines; internationell tariff kod: 2710-00-3070) till drivmedel ökat. De miljöfrämjande acceleratorerna är en tillsats till diesel som ökar förbränningen i motorn samt minskar dieselförbrukningen med . Detta gör i sin tur att utsläppen reduceras och motorerna hålls rena. Utsläppen av koldioxid reduceras med . I en test gjord av , , har presenterats följande testresultat (): Vid användande av miljöfrämjande accelerator i diesel reducerades utsläppen med: CO2 (koldioxid) , CO (monooxid) NO2 (natriumdioxid) SO2 (svaveldioxid) I finns det speciella bensinstationer med exempelvis varumärket som miljöfrämjande drivmedel. Acceleratorn är redan tillsatt i drivmedlet med förhållandet 1:200. I har storkonsumenter av drivmedel som transportbolag och statliga företag börjat använda miljöfrämjande acceleratorer till sina dieseldrivna lastbilar och vanliga bilar allt för att minska utsläpp och för att minska sina egna kostnader. I den amerikanska delstaten samt i och på har försäljning av miljöfrämjande acceleratorer bedrivits , dock i mindre skala. Kyoto-överenskommelse och mål för minskade utsläpp är pådrivande för mer effektiva och rena drivmedel. Så länge andra alternativa drivmedel inte finns i den utsträckning att gemene man kan använda dessa, kommer fossila bränslen att användas. Det är då av största vikt att förenkla användningen av acceleratorer för att reducera den totala mängden använt fossilt bränsle som miljöförstörande utsläpp reduceras. Dessa miljöfördelar och ekonomiska fördelar måste vara till gagn för oss i med långa transportvägar, främst i norra , samt för skogsbruk och jordbruk med hög dieselanvändning. Det är också till nytta för färjetrafiken i vår skärgård samt för alla villahushåll med oljeeldning. Staten får ta på sig ansvaret för att driva på i denna miljöfråga då bensinbolagen inte har ekonomiska incitament att driva fram en produkt som minskar deras egen försäljning.
mot · GR02MJ259 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. har tyvärr skötseln av en del av våra skogar försämrats på ett påtagligt sätt. En av orsakerna till försämringarna kan vara att den nya skogsvårdslagen av många skogsägare uppfattas som att kravet på återföryngring luckrats upp. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Detta har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen. Sammantaget leder detta till att återväxten i skogen blir mindre, vilket allvarligt kommer att påverka landets ekonomi eftersom skogen är en så viktig del av landets försörjning. Med anledning av detta är det angeläget att kraftfulla åtgärder sätts in för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring.
mot · GR02MJ261 · 2003-10-07 00:00:00 — Kommersiellt utnyttjande av allemansrätten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om gränsdragning mellan normalt utnyttjande av allemansrätten och kommersiellt utnyttjande av densamma. Allemansrätten den enskildes rätt att vistas i naturen är ett värdefullt inslag i vår svenska kultur och har stor betydelse för människors rätt att vistas i skog och mark. Denna rättighet bör bestå i sin nuvarande form. är det av stor betydelse att inte fastighetsägare eller andra med särskild rätt till en fastighet tillfogas skada på grund av allemansrätten. Det är av stor betydelse för denna unika sedvänjas fortlevnad att den accepteras och respekteras av såväl markägare som av den som nyttjar allemansrätten. Så länge allemansrätten utnyttjas enligt principen att den inte får medföra nämnvärd skada eller olägenhet är den knappast ett problem för markägaren. Däremot kan problem uppstå då många människor använder samma område. Det kan inträffa vid stora arrangemang eller vid verksamheter som är återkommande . Exempel på det senare är ridverksamhet, särskilt i närheten av större stall, och vissa former av naturturism. Rätten att med stöd av allemansrätten bedriva organiserad verksamhet i naturen inkluderar även kommersiell verksamhet. Detta innebär att en näringsutövare inte ens behöver informera en markägare och än mindre ha tillstånd för att utnyttja dennes egendom för sin verksamhet under förutsättning att verksamheten inte leder till större skador och olägenheter än vad markägaren skall behöva tåla på grund av allemansrätten. Allemansrätten är ett värdefullt inslag i vår svenska kultur. Kommersiell verksamhet i naturen på annans mark medför dock i allmänhet så stort intrång och skada att det inte ryms inom allemansrätten utan kräver överenskommelse mellan markägaren och den som bedriver verksamheten. Därför bör kommersiell verksamhet i naturen med åberopande av allemansrätten och utan överenskommelse med berörda markägare förbjudas när det är fråga om verksamhet som på ett påtagligt sätt påverkar markägaren. För att naturturism skall kunna bedrivas utan konflikter är det nödvändigt att den är lokalt förankrad och att markägarperspektivet beaktas.
mot · GR02MJ262 · 2003-10-07 00:00:00 — Skärpt lagstiftning för skogsskötsel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en bättre skogsskötsel. avverkas det inte tillräckligt med skogsråvaror i för att klara efterfrågan. Av i tillväxt avverkas maximalt 70. Vi importerar stora mängder från bl.a. och kommer säkert att behöva göra det också för att klara efterfrågan. har det avsatts stora natur- och skogsområden som skydd för biotoper. Det sker också generationsskiften och försäljningar av skogsfastigheter. Det råder i många fall en okunnighet om hur en skogsfastighet skall skötas. Vid försäljning är inte alla gånger skötseln av skogen det primära utan rekreation och jakt kommer i första hand. De nya ägarna har kanske inte kunskap om hur man röjer och gallrar. Att lämna bort arbetet till ett skogsbolag blir för dyrt. Eftersom det inte finns krav på gallring och röjning blir detta eftersatt och tillväxten blir lägre än vad den kunnat vara vid en ordentlig skötsel. Därför bör en översyn göras över omfattningen av de naturområden som avsatts för skydd för biotoper samt krav på gallring och röjning bör införas i skogsvårdslagen.
mot · GR02MJ263 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att återställa det skånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. Det skånska kulturlandskapet har formats , men för att ge stordriftsvinster förändras det nu i rask takt. Allt effektivare utdikning har gett färre våtmarker, med större artfattigdom. Bäckar och åar har rätats ut för att passa in i de stora arealerna och man odlar allt närmare vattendragen. Det får till följd att vattendragen flyter rakare och snabbare och transporterar bort kväve och fosfor som övergöder . Även pilevallarna blir färre och färre. Den flacka skånska landskapsbilden är inte längre så pittoresk med byar med halmtak, frigående gäss, väderkvarnar och pilealléer. Detta kan man inte enkelt avfärda med att utvecklingen är oundviklig. Många av de skånska särdragen har haft en mycket praktisk motivering, som håller . Av 1800-talets 1 400 skånska väderkvarnar återstår nu bara 475 men ständigt dyker nya, moderna väderkvarnar upp längs den skånska horisonten, de många vindmöllorna. är, och har alltid varit, ett vindomsusat landskap och de som lever med och inte mot naturen kan dra nytta av det. På samma sätt är det med pilevallarna, som vansköts och försvinner. De planterades inte en gång som pittoreska inslag i landskapet, utan som vindskydd. Och som vindskydd är de ännu oslagbara. Pilevallarna behövs åter som vindskydd för att skydda mot den omfattande jorderosion som blåser tusentals ton bördig jord i havet, i synnerhet vid höststormar när åkrarna är plöjda. De behövs också som vindskydd för grödan. En åker i lä är i genomsnitt 1 grad varmare, vilket har stor effekt på tillväxten på åkern och möjligheten att få ännu bättre skördar. Allra mest märks behovet av lä på med dess fruktodlingar, där en storm i fel tid kan föröda en äppleskörd. Pilevallarna behövs åter för att stoppa kväve- och fosforläckaget till vattendragen. Täta pilevallar, inte minst längs åar och bäckar, och ytterligare 10 meters fredad odlingsfri zon längs vattendragen skulle innebära stora miljövinster för och en stor vinst av artrikedom av både djur och växter. Pilevallar är lätta och billiga att plantera. har en mycket god förmåga att reproducera sig. Det räcker med att sätta sticklingar i åkervallen, så växer pileträd upp om sticklingen lämnas i fred. Som bekant hamlas pilarna , och de nedklippta grenarna kan bli ett ekonomiskt gott tillskott för energiodling. En sådan energiodling skulle också ge goda arbetstillfällen. Till dessa ekonomiska argument kommer det kulturhistoriska, att den gamla, historiska landskapsbilden kan behållas. De estetiska värdena ska inte heller förringas, med de vinster av turismen som har. Ett totalt flackt och blåsigt monokulturlandskap lockar varken lokalbefolkning eller turister, så som ett ombonat, vindskyddat och varierat landskap med slingrande cykelstigar längs pilevallar gör. Skånberg (kd)
mot · GR02MJ264 · 2003-10-07 00:00:00 — Odlingsfria zoner längs vattendrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa krav på odlingsfria zoner längs vattendrag. Medan svenska miljöbelastande utsläpp sjunker på ett flertal områden kan av tillgänglig statistik inte utläsas någon minskning av vattendragens transport av fosfor och kväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ett stort problem i som helhet, inte minst vid där nu algblomning och tångdrivor längs kusten är ständigt återkommande problem. Denna kustnära övergödning är i allt väsentligt nationellt betingad och beror just av de åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygden och transporterar stora mängder fosfor och kväve till kusten. För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits som t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel. Ytterligare ett sätt, med kanske bättre förutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna, är att ställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon längs alla vattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamt bidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Samma funktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar. Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar och åter tillföras åkrarna projekt som lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet. Skånberg (kd)
mot · GR02MJ265 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag på hur insamlingen av använda mineraloljor skall öka till åtminstone . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att andelen återanvända mineraloljor skall öka till av den insamlade mängden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning för att sortera insamlad mineralolja dels i oblandad, dels i blandad sortering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagändring för att häva kommunernas frivilliga monopol och släppa in privata intressenter för insamling av mineraloljor och transport av dessa till raffinaderierna i . I säljs mineraloljor , varav återinsamlas. De resterande belastar miljön på ett okänt och okontrollerat sätt. Av de som ändå samlas in klassas allt som spillolja och förbränns. Detta fast riksdagsbeslutet med anledning av regeringens kretsloppsproposition 1992 beslöt att vätskor som mineraloljor i första hand ska återanvändas, i andra hand återvinnas och först i tredje hand förbrännas, i enlighet med den långsiktiga ambitionen att förbränningen av fossila bränslen ska upphöra. Mineraloljornas molekyler fördärvas nämligen inte av raffineringen, utan kan användas om och om igen. En avgörande anledning till att de återinsamlade oljorna bränns är att vi på grund av en alltför liten marknad inte har något raffinaderi som återanvänder mineraloljor i . Sådana finns i andra europeiska länder som , , , , och . och exporterar till , vilket också planerar att göra. har återvunnit mineraloljor och återinsamlar ca hälften av de 1 som säljs. Genom tysk lag samlas två sorteringar av mineraloljor in, dels oblandad, dels blandad, där vätskor som glykol, vatten och bromsvätskor hällts i. Den senare sorteringen klassas som spillolja och förbränns. Ungefär hälften av den insamlade mängden är oblandad och kan därför återanvändas. Det finns två raffinaderier i , i södra och i norra delen av landet. Det norra företaget har en kapacitet på och har en koncession på ytterligare , en mängd som motsvarar all mineralolja som säljs i . bör öka den insamlade mängden mineraloljor, och då särskilt öka den del som återanvänds, naturligast genom att oljorna transporteras till det nordtyska raffinaderiet. För att göra denna ökade insamling och ökade återanvändning möjlig bör regeringen vidta följande åtgärder. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur insamlingen av använda mineraloljor ska öka från till åtminstone , samt hur andelen återanvända mineraloljor ska öka till av den insamlade mängden. Det förutsätter att regeringen för presenterar förslag om lagstiftning för att sortera insamlad mineralolja dels i oblandad, dels i blandad sortering. Regeringen bör också återkomma till med förslag till lagändring för att häva kommunernas frivilliga monopol och släppa in privata intressenter för insamling och transport till raffinaderierna i . Skånberg (kd)
mot · GR02MJ267 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande regler rörande pristillägg på renkött i syfte att uppnå de intentioner som anges i motionen. Renskötsel är den huvudsakliga inkomstkällan för många samer. För att få bedriva renskötsel måste man enligt svensk lag vara medlem i en sameby. Samebyarna finns i , samt . De flesta samebyarna finns i . Antalet renar som samerna får äga fastställs av respektive länsstyrelse. betalas pristillägg ut vid slakt. Detta ska ses som ett viktigt stöd till renskötselföretagaren för att öka möjligheterna att kunna försörja sig på sitt företag. Pristillägg på renkött är reglerat i livsmedelslagen. Där står: Pristillägg lämnas endast för renkött som godkänts vid köttbesiktning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av livsmedelslagen (1971:511). Har renar som tillhör en renägare som bedriver renskötsel i slaktats i eller lämnas dock pristillägg om köttet godkänts vid besiktning enligt de bestämmelser som gäller i landet i fråga. Detsamma gäller om en sådan renägare har sålt sina renar till slakt i eller . Pristillägg lämnas dock inte om renarna transporterats levande från . Problem uppstår när en renskötselföretagare vid slakttillfället befinner sig med sina renar nära gränsen till eller och ett slakteri finns i något av dessa länder. För att få del av prisstödet måste renägaren enligt svensk lagstiftning först avliva renen i och därefter ta renen till detta slakteri. Det borde vara möjligt att uppbära pristillägg på renar slaktade i eller även om renarna transporterats levande från . Med transport menas här att renarna drivs och inte lastas. Härigenom skulle också mobila slakterier som är både till gagn för djuren och miljön få en möjlighet att utvecklas. Detta skulle underlätta väsentligt för renägaren och ses som ett steg att förbättra möjligheten att försörja sig på sitt renskötselföretag. Mot denna bakgrund anser vi att en översyn av nu gällande lagstiftning bör göras i syfte att möjliggöra att levande renar kan transporteras till eller och vid slakt ha rätt till prisstöd på renkött.