mot · GR02N413 · 2003-10-07 00:00:00 — För att begränsa klimatutsläppen krävs olika åtgärder, framför allt insatser för bättre energihushållning samt en övergång till alternativa energikällor, främst förnybar energi. Transporternas roll måste beaktas. Medlemsländernas förutsättningar att satsa på förnybar energi varierar starkt. Länder som och saknar vattenkraft och har begränsade möjligheter för odling av biomassa. Ett land som däremot har goda förutsättningar både vad gäller vattenkraft och biomassa. Det är därför rimligt att de olika medlemsländerna hjälper varandra när det gäller att klara CO2-målen, dvs utnyttjar de möjligheter frihandeln ger när energimarknaden blir gemensam. har länge drivit kravet att EU ska göras mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det, just p.g.a. ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Dessvärre har den , senast i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. 9.2 EU integrerar energimarknaderna På energiministrarnas ministerråd nåddes en politisk uppgörelse om att påskynda liberaliseringen av energi- och gasmarknaden. Enligt överenskommelsen skall en liberalisering av el- och gasmarknaderna för icke-hushållsförbrukare genomföras , och marknaderna skall öppnas fullständigt för alla konsumenter . I överenskommelsen fastställdes också bestämmelser om uppdelning av verksamheterna för systemansvariga för överföringssystem och för distributionssystem och tillsynsuppgifter. Beslutet innebär att energipolitiken måste utformas utifrån ett europeiskt perspektiv och inte längre hanteras som en del av inrikespolitiken. Det beklagliga är att regeringen valt att bortse från de nya perspektiv som öppnas upp när framför allt elmarknaden blir gemensam. Det innebär att både företag och enskilda hushåll har dålig beredskap för de prishöjningar som blir en ofrånkomlig del av den gemensamma marknaden. För att inte företag och hushåll plötsligt ska överraskas av kraftigt höjda elpriser måste politikerna nu börja se över de möjligheter som finns i vårt land att hushålla långt bättre med energin. Genomsnittliga elpriser 2002 för industrikonsumenter som konsumerar 30 00050 000 kWh/år.4 euro/100kWh (exkl. skatt) På kontinenten är elpriset avsevärt högre än i , inte minst för industrin. Genomsnittspriserna är minst dubbelt så höga som i . Vid hög belastning, dvs. då efterfrågan är som högst, är taxorna högre. De högre priserna på kontinenten har lett till en avsevärt lägre elanvändning än i vårt land. I många av EU:s medlemsländer är konsumtionen per capita bara en tredjedel av . Klimatet spelar in, liksom den höga andelen elintensiv industri i vårt land. Det är viktigt att nu skapar kraftfulla incitament för företag och hushålla att minska sin elanvändning. Genomsnittliga elpriser 2002 för hushåll som konsumerar 20 000 kWh/år5 euro/100kWh (exkl. skatt) Dagens nordiska system är energidimensionerat vilket betyder att det är magasinens fyllnadsgrad som styr priserna i medan effektproblemen är begränsade. Kraftföretagen släpper bara på mer eller mindre i vattenkraftverken. Prisskillnaderna mellan dag och natt blir därigenom små. På kontinenten är det däremot effektdimensionerat, vilket innebär att det är kraftverkens kapacitet som är avgörande. Det är då signifikant risk för brist då industrin går för fullt. Detta innebär att man exempelvis i behöver köpa ström för att slippa investera i nya kraftverk. kommer då att kunna utnyttja vattenkraften på ett helt nytt sätt. Ström kan importeras billigt och skickas strömmen tillbaka två dyrare. är spotpriset på den europeiska marknaden dubbelt så högt som nattpriset. 9.3 roll i energisystem är en del av Europeiska unionen. Före EU-inträdet var det logiskt att inom flertalet sektorer satsa på typiskt svenska lösningar. Men så kan inte politiken föras . Beslut måste fattas i samklang med övriga . Om inte så sker missas stora möjligheter att snabbt och effektivt bidra till att möta Kyotoprotokollets krav på lägre koldioxidutsläpp som en klimatstrategi med europeiska förtecken skulle leda till. EU-länderna har enats om ambitiösa mål för att öka användningen av förnybar energi. av elproduktionen skall 2010 baseras på förnybar energi. I samband med detta (EG-direktiv /77) uppmanades att öka andelen förnybar energi med totalt per årsbasis . Även om redan utnyttjar stora mängder förnybar energi, främst genom det omfattande vattenkraftsprogrammet, har vårt land mycket goda förutsättningar till ytterligare satsningar på förnybar energi, inte minst biomassa för kraftvärme. anser att ambitionerna bör ligga högt och föreslår därför att den ursprungliga ambitionsnivån, dvs. ytterligare på årsbasis från förnybar energi , skall gälla. har varje lands elproduktion i princip svarat mot respektive lands elkonsumtion. På en fri europeisk elmarknad är emellertid alla kraftverk, oberoende av lokalisering, en del av den europeiska produktionskapacitet från vilken alla köper sin ström. är nästan bäst på att producera el utan utsläpp men används nästan mest el av alla. På marginalen kommer det att bli så att den sist påsatta svenska lampan eller spisen eller industrimotorn kommer att ta sin el från det dyraste kraftverket i . Detta kallas den marginella produktionen och den kommer att vara kolkondens med låg verkningsgrad och stora utsläpp. Alla andra kraftverk går alldeles oavsett om ytterligare en lampa tänds eller släcks. Det är detta förhållande som gör att den el som blir över genom ett ökat elsparande i skulle kunna ersätta dyr och ineffektiv kolkondens i länder som , och . 9.4 Regeringen måste sluta tänka svenskt på energipolitikens område Regeringen och samarbetspartiernas energipolitik saknar såväl långsiktighet som ett Europaperspektiv. Man har konsekvent bortsett ifrån de möjligheter som en framtida gemensam europeisk elmarknad erbjuder. Denna marknad kommer att erbjuda stora möjligheter för att i samarbete med EU effektivt och dessutom billigt bidra till att möta de krav som EU står inför enligt Kyotoprotokollet. Den svenska elmarknadens avreglering 1996 får nu sin motsvarighet när elmarknaden i i genomförs 2004 och 2007. Den innebär att svenska kraftproducenter kan sälja el till kontinenten . Reformen underlättar både export och import av el. Flera nya överföringskablar till kontinenten skall byggas enligt eldirektivet från både och . Existerande överföringskapacitet i MW till vår omvärld med kolkondens som kan ersättas:6 Kapaciteten motsvarar av hela kärnkraftsproduktionen. 9.5 Energibesparingar viktig strategi för att minska klimatutsläppen Som redan framhållits måste klimathotet framför allt mötas genom två parallella strategier: bättre hushållning och ökad satsning på förnybar energi. Ett område där ambitionerna definitivt måste höjas är energisparandet i byggbeståndet. Bostäder och kontorslokaler svarar för av all energianvändning. Analyser inom bl.a. har visat att byggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i skulle kunna minskas med . Potentialen för energisparandeåtgärder inom byggnadssektorn både gamla och nya hus, i såväl bostadshus som industrifastigheter har beräknats kunna sänka utsläppen av CO2 inom EU med , vilket motsvarar av CO2-utsläppen . Det byggnadsdirektiv som EU beslutat om för att förbättra energihushållningen är ett steg på vägen, men alls inte tillräckligt. Analyser av Volvos fabriker i och visar att tidigare gjorde av med ungefär dubbelt så mycket el per producerad bil som anläggningen i . Genom aktiva åtgärder har man reducerat elanvändningen avsevärt. På samma sätt är det när man jämför t.ex. fabriker i med motsvarande tillverkning i andra länder. Det är naturligtvis ingen slump att det är på det här viset. Svenska anläggningar har stora möjligheter att minska elanvändningen långt bättre än . Annars finns det en stor risk att lägger tillverkningen av nästa Volvomodell i och att producerar nästa generation spisar i . De skillnader som finns i energianvändning rör inte i första hand själva produktionsprocessen. Den högre elanvändningen beror i första hand på aktiviteter som uppvärmnning, ventilation, kylning, belysning etc. Svensk industri tål inte flera allvarliga nackdelar på kostnadssidan jämfört med omvärlden. flyttar många företag utomlands. Det vore djupt tragiskt om företagsflytten skulle fortsätta på grund av för höga elkostnader. Företagen har länge betraktat de avsevärt lägre priserna som en komparativ fördel. Med framväxten av Europamarknaden kommer situationen att förändras. Därför är det så viktigt att hjälpa både företag och hushåll att förstå vilka förändringar som är på gång, och att på alla sätt stimulera åtgärder för bättre elhushållning. Utmaningen består i att framsynt planera för den prisutjämning som kommer att ske. Ytterligare ett område som är viktigt att uppmärksamma är elåtgången för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur. Potentialen för effektiviseringar när det gäller sådan utrustning genom införandet av normer och standarder och krav på maximalt en watt för s.k. stand by mode har beräknats till CO2 för EU-området. Som jämförelse kan nämnas att totala utsläpp av CO2 på årsbasis uppgår till ca . 10.1 Miljöavgift på importerad kolkraft Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder skapa möjlighet att ålägga importerad kolkraft en svensk miljöavgift. lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter, vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som anser vara helt förkastligt. Till skillnad från vad många tror är en nettoimportör av energi. Beräkningar visar att , och saknar vid normal elproduktion och en antagen oförändrad konsumtion. Vid torrår kan underskottet bli det dubbla. Nordel, samarbetsorganet för systemoperatörer, har i en rapport redovisat att förutsättningarna för att klarar ett lindrigt torrår är små. Det förutsätter bl.a. att konsumtionen momentant kan dras ner med , att reservkraft kan aktiveras och att överföringsmöjligheterna finns. Dessutom förutsätts att , som är det enda landet med överskottskapacitet, överskrider alla CO2-kvoter. Eftersom elanvändningen ökar blir elförsörjningen helt beroende av import från främst , , och . Denna el kommer till största delen från kolkraft eller kärnkraft. I finns beredskap för utbyggnad av kärnkraft om bristen på el blir permanent. Den kortsiktighet som präglar den svenska energipolitiken har lett till att investeringar i nya anläggningar har uteblivit. i motionen har de senaste 20 årens olika elstopp behandlats. anser att det finns en koppling även mellan strömavbrotten och det underskott av elproduktion som har. Vi föreslår att utreder de underliggande orsakerna till strömavbrotten och om de kan härledas till svag produktionskapacitet i och till undermålig överföringskapacitet till och från . Stängningen av den första reaktorn i ökade risken för effektbrist i . Redan tidigare hade en stor del av reservkraftverken i landet avvecklats. är särskilt sårbart på grund av att överföringskapaciteten av el från norra till är otillräcklig och behöver byggas ut, liksom överföringskapaciteten mellan och . Överföringskapaciteten från norra till ligger på 6 7007 000 MW. Överföringskapaciteten mellan mellersta och är begränsad till 3 5003 900 MW. Med hjälp av likströmsledningar kan kraftöverföringen på långa sträckor väsentligen ökas. Tekniken används redan på där tjugo procent av all el produceras av vindkraftverk på norra och södra udden. Eftersom befolkningen är koncentrerad mitt på ön måste elen transporteras dit utan stora förluster, och utan luftburna högspänningsledningar. Lösningen är nergrävda likspänningskablar. De kan transportera sex gånger så mycket elkraft som motsvarande traditionella högspänningskabel för växelström. ser positivt på den utvecklingen. kommer det sannolikt att finnas likströmskablar som kan transportera sexton gånger mer effekt än dagens högspänningskablar. Då kan en enda likströmsledning försörja en stad som med el. 10.3 Utveckling mot större företag Kraftföretagen struktureras mot allt större och mer integrerade energiföretag med verksamheter i flera länder. I domineras elproduktionen av tre aktörer: , och Fortum/Hemel. De svarar tillsammans för av den totala kraftproduktionen. är den största elproducenten i och har som mål att bli ett av de ledande kraftföretagen i . Statliga koncentrerar nu sina resurser till expansion i främst och där produktionen baseras på kol och kärnkraft. Kapitalbehovet är stort. anser att istället för eventuellt ägartillskott bör privatisering övervägas. Delar av kan med fördel privatiseras. Svenska staten, som till höga kostnader stänger kraftproduktion i , är en stor ägare av stora tyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar och kan bli en stor leverantör av dessa oönskade energikällor till . anser att det är viktigt att små producenter stimuleras så att de kan leva kvar på marknaden. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 21 för förslår förändringar enligt följande: 11.1 Nytt anslag: Solcells- och vätgasbaserade system Såsom nämnts tidigare i motionen är i en framskjuten position när det gäller forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. Dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiga när det gäller den framtida energiförsörjningen. anslår därför totalt ytterligare till till de båda forskningsområdena. 11.2 Nytt anslag: Stöd till bostadsägare som vill sluta att värma upp sin bostad med direktverkande el För att underlätta för villaägare att minska sin elförbrukning föreslås ett nytt anslag för bidra till investeringar i ny värmekälla. Anslaget uppgår till 2004. 11.3 35:1 : Förvaltningskostnader Anslaget på finansierar Statens energimyndighets förvaltningskostnader. Med hänsyn till det ekonomiskt osäkra läget och för att finansiera kristdemokratiska reformer föreslås en anslagsbesparing på . 11.4 35:2 Insatser för effektivare energianvändning Anslaget ingår i ett nytt femårigt program som ersättning för det energipolitiska program som beslutades och som löper ut . Dessvärre återkommer likartade åtgärder som har funnits i tidigare program och som inte visat sig vara framgångsrika. Anslaget på avser bl.a. bidrag till kommunala energirådgivare, fortbildning av desamma, stöd till regionala energikontor samt utveckling och spridning av verktyg och metoder. anser det vara angeläget att energirådgivning fortsatt bedrivs i kommunerna. Det behövs dock en översyn av de olika rådgivningsfunktioner som finns i kommunerna, t.ex. lokala Agenda 21-samordnare, konsument- och budgetrådgivare. Regeringen aviserar en sådan hållning i propositionen 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig försörjning. Regeringen menar att det kan finnas samordningsvinster att hämta genom att slå samman olika funktioner till lokala centra för hållbar utveckling och att detta bör utredas. I en sådan utredning bör även de regionala energikontorens roll studeras. ser gärna att en sådan utredning kommer till stånd. En sänkning på av anslaget föreslås då det utökats kraftigt men utan att en nödvändig översyn av verksamhetens organisering gjorts. 11.5 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion Anslaget avser att bidra till teknikupphandling för att utveckla ny energieffektiv teknik på marknaden. I anslaget ska även stöd för marknadsintroduktion för energieffektiv teknik ingå. anser att eftersom anslaget inte utnyttjades fullt ut är det rimligt att en besparing på görs 2004. Med anledning av att föreslår ett nytt anslag för forskning föreslår att regeringens anslag minskas med . Anslaget på avser främjandet av utveckling av ny energiteknik genom stöd till forskning och utveckling. anser att denna verksamhet är mycket angelägen. Men med anledning av att föreslår ett nytt forskningsanslag föreslås att sparas på detta anslag. 11.8 35:7 Introduktion av ny energiteknik Anslaget på avser bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer. anser att denna verksamhet är mycket angelägen. Men med anledning av ett kraftigt anslagssparande 2002 och med största sannolikhet även 2003 sparas på detta anslag. 11.9 35:8 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser Anslaget på avser insatser för att utveckla metoder för så kallat gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismen för ren utveckling. anser att tidigare kraftigt anslagssparande samt regeringens oprecisa redogörelse för verksamheten gör att anslaget kan reduceras med 2004.