mot · GR02A247 · 2003-10-07 00:00:00 — I en undersökning från HTF Barntillåtet arbetsliv 2003 visar man att arbetslivet inte är barntillåtet. Kombinationen arbetsliv och karriär är svår att få ihop och kvinnorna anser att de missgynnats på grund av graviditet. En tredjedel av de tillfrågade upplever att det ofta uppstår konflikter mellan rollerna som arbetstagare och förälder. Av de tillfrågade med barn uppger att det är svårt att kombinera arbetsliv och föräldraskap. Arbetssituationen, bristen på trygga anställningar och hoten om att missgynnas på grund av graviditet och föräldraledighet är avgörande redan när man börjar planera att skaffa barn eller inte. Uppsägningstiden för den som är föräldraledig ska börja löpa först när arbetstagaren är tillbaka i arbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Det så kallade , Moderna arbets- och livsvillkor för kvinnor och män, har studerat både människors arbetsvillkor och deras livsvillkor. Deras intervjuer visar att framförallt kvinnor är angelägna att få arbetet att fungera ihop med det övriga livet. Tuffa hemförhållanden i kombination med pressande arbetsförhållanden samt att kvinnor ofta skuldbelägger sig själva, kan bli en allvarlig hälsorisk för många kvinnor. De kvinnor som vill vara kvar i arbetslivet kan tvingas välja bort barn. Svårast är det när barn och arbete ska kombineras. Det är därför viktigt att det finns en buffert för oförutsedda händelser. Om arbetet är förutsägbart, möjligt att begränsa och arbetstiden regelbunden ökar bufferten. Likaså om ansvaret i familjen är jämnt fördelat mellan man och kvinna. Ett barnvänligt arbetsliv bör kännetecknas av hög flexibilitet och tillåtande attityder. Lika villkor för kvinnor och män att förena karriär med familjebildning skall eftersträvas. Det bör därför tas initiativ till överläggningar mellan arbetsmarknadens parter kring frågor om ett barnvänligt arbetsliv. Detta bör ges regeringen till känna. Att anställda har tillgång till en väl fungerande skyddsutrustning är av betydelse för att förebygga arbetsskador. I arbetet med att ta fram adekvat skyddsutrustning har bl a företagshälsovården en stor uppgift. Det är viktigt att utformningen på skyddsutrustningen är sådan att det uppmuntrar till användning. Skyddsutrustning vars passform, vikt och tillgänglighet inte passar arbetstagaren kommer eller aldrig till användning. En stor del av dagens skyddsutrustning är utformad efter traditionella könsmönster på arbetsmarknaden. Detta innebär att utrustning inom exempelvis vård och omsorg ofta är utformade efter kvinnors storlekar och det motsatta inom traditionellt manliga yrkesgrupper. Exempel på detta kan vara skyddshandskar inom vården kontra skyddshandskar inom tung industri, skyddsskor i rätt storlek och med låg vikt. Detta ställer till problem för personal som behovs- eller projektanställda och uppdragstagare som är i behov av en personlig skyddsutrustning. Arbetsgivare bör ha ett ansvar för att behovs- eller projektanställda och uppdragstagare ska ha tillgång till en personlig skyddsutrustning utformad efter dessas behov och förutsättningar. Detta bör ges regeringen till känna. De mätningar som ligger till grund för skyddsutrustningens standard måste ske under realistiska förhållanden och inte i laboratoriemiljö. Detta är nödvändigt för att ett adekvat skydd skall kunna erbjudas vid användning på arbetsplatsen. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av under vilka förhållanden dagens skyddsutrustning testas. Detta bör ges regeringen till känna. 10 Buller i offentlig miljö Det finns god skyddsutrustning som lindrar effekterna av arbete i bullriga miljöer. Denna skyddsutrustning kan dock inte användas i alla typer av verksamheter. Ett tydligt exempel på detta är verksamheterna barnomsorg och skola i den offentliga sektorn. ökade antalet bullerskador hos kvinnor med . En stor del av denna ökning torde ha skett inom den offentliga sektorn, där kvinnor är kraftigt överrepresenterade. Tidigare undersökningar visar bland annat att risken för att drabbas av tinnitus inom förskolan har ökat kraftigt. Orsaken till detta kan vara att större barngrupper vistas i lokaler som inte är avsedda för detta antal barn. Vidare kan valet av byggnadsmaterial påverka resonansen i lokalerna. Införandet av maxtaxan inom förskolan riskerar att leda till att barngrupperna blir ännu större. Detta leder till en allt mer utsatt situation för både barn och personal som vistas i dessa lokaler. Liknande problem finns inom andra områden av den offentliga sektorn. Ett program för bullerdämpande åtgärder i lokaler som används för offentlig verksamhet bör utformas. Detta bör ges regeringen till känna. Det är tufft att vara hörselskadad på dagens arbetsmarknad. Åtta av tio hörselskadade har minst ett allvarligt problem med sannolik koppling till handikappet. Många av dem har problem i arbetslivet genom att de har svårt att sortera ljud. Där hjälper inga hörselapparater. Det gör att den hörselskadade lätt hamnar utanför informationer som ges och att de känner sig osäkra på vilka regler och normer som gäller på arbetsplatsen. En studie av livskvalitet bland förvärvsarbetare med hörselskada visar att hälsan och välbefinnandet är mycket sämre i denna grupp än bland andra förvärvsarbetare. I arbetslivet uppstår problem såsom svårigheter att sortera olika ljud, vilket i sin tur leder till utanförskap och osäkerhet. Utanförskapet leder lätt till olika psykosomatiska problem som t.ex. sömnsvårigheter, huvudvärk och värkande nackar. Problemen leder ofta till förtidspensionering, vilket gör att den hörselskadades hälsa och livskvalitet upplevs som sämre än för den som inte är hörselskadad. De hörselskadades behov är dåligt tillgodosedda ute på arbetsplatserna. Regler saknas i arbetsmiljölagen och kunskaperna är ofta dåliga. anser att det behövs en översyn av detta och regler i arbetsmiljölagen för att skapa bättre villkor för de hörselskadade i samhället och på arbetsplatserna. Detta bör ges regeringen till känna. 11 Psykosocial arbetsmiljö och mobbning Diskussionen om mobbning har varit livlig , inte minst på grund av ett antal uppmärksammade fall som gått till domstol för att få ersättning. Nästan uteslutande har det dock enbart rört sig om mobbning mellan elever. Detta skriver vi mer om i vår utbildningsmotion. Enligt en kartläggning av utsätts av deras medlemmar för kränkande särbehandling från arbetskamraterna. Det kan handla om förtal, grova orättvisor, social utfrysning eller illvilliga handlingar. På var tionde arbetsplats förekommer regelbundet kränkande särbehandling från chefer mot anställda, vilket skulle innebära att bara bland HTF:s medlemmar finns minst 13.000 personer som särbehandlas. Ytterst är det arbetsgivarens ansvar att arbetsmiljön både fysiskt och psykiskt är bra. Enligt samma undersökning har aldrig deltagit i en kartläggning av den psykosociala arbetsmiljön på arbetsplatsen. Kvinnorna är ofta de som drabbas värst. På arbetsplatser med hög arbetsbelastning och mycket stress resulterar detta ofta i att de sexuella trakasserierna ökar och könsrollsmönster förstärks. I en åtgärdsplan för en god arbetsmiljö ska en handlingsplan mot mobbning ingå. Detta bör ges regeringen till känna. Tid är bland det dyrbaraste vi har. Därför är det viktigt att människor ges makt över sin egen tid i så stor utsträckning som möjligt. Vad tiden används till i verkligheten och hur vi egentligen skulle vilja använda vår tid varierar mellan olika skeden av livet. Under vissa skeden i livet har man en större vilja att använda sin tid till att arbeta, bygga upp ett kapital och göra karriär. I andra skeden är tiden med familj och anhöriga mer värdefull än den tid som spenderas på arbetet. Detta varierar också mycket från person till person. Tidsmiljön är en allt viktigare arbetsmiljöfaktor. I slimmade organisationer får många en utvidgning av antalet arbetsuppgifter de anställda ska vara flexibla och kunna rycka in där det bäst behövs för stunden. Även om det kan vara positivt för många att få ett mer omväxlande arbete, är risken att tiden för återhämtning minskar. Många får också skuldkänslor över att aldrig räcka till. Organisationen ska anpassas så att den enskilde arbetstagarens självbestämmande över arbetstiden ökar. Exempelvis kan man införa ett tre/tre-system, d v s att arbetstagaren arbetar för att sedan vara ledig . Arbetstidens längd ska i första hand avgöras av arbetstagare och arbetsgivare. Då kan man ta hänsyn till vilken prioritering som varje arbetstagare vill göra i sitt liv . Den enskilde arbetstagarens inflytande över arbetstid, över schemaläggning och var arbetet förläggs bör öka. Regeringen bör undersöka hur arbetstagarnas inflytande över arbetstiden kan öka och hur ett flexiblare arbetsliv kan skapas. Detta bör ges regeringen till känna.