mot · GR02Bo257 · 2003-10-07 00:00:00 — är bostadsmarknaden tudelad, med bostadsbrist i tillväxtorter och stigande bostadsöverskott i utflyttningsorter. Vi anser att bostadspolitiken bör ändra inriktning. Utgångspunkten för den moderata bostadspolitiken är att bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformer som kan tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. Äganderätten är satt på undantag och därför vill vi med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. En öppen och fungerande marknad kan inte uppnås genom subventioner, detaljregleringar och politisk klåfingrighet. Vi föreslår många ändringar av dagens bostadspolitik, varav vi vill särskilt lyfta fram några. Vi vill sänka det totala skattetrycket och successivt avveckla fastighetsskatten. Vi vill reformera bruksvärdesregeln genom att slopa allmännyttans hyresnormerande roll. En mer rörlig bostadsmarknad ökar valfriheten och gör det möjligt för fler medborgare att ta sig ur det sociala utanförskapet i utsatta bostadsområden. Ur ett principiellt perspektiv borde förhandlingar mellan fastighetsägare och hyresgäst ske efter samma regler som gäller för förhandlingar generellt i samhället. Vi anser därför att hyresförhandlingslagen avskaffas i sin helhet. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 En havererad bostadspolitik 5 4.1 Ett tudelat land 5 4.4 Straffskatt på boende 6 4.5 Utsatta bostadsområden 6 5 Förändra bostadspolitiken 7 5.1 Moderata utgångspunkter 7 5.2 Att själv kunna betala för sin bostad 7 5.3 Motverka utanförskap genom rörlighet på bostadsmarknaden 8 5.4 Tredimensionella fastigheter utan begränsning 8 5.5 Att avhjälpa bostadsbristen för unga och studerande 8 5.6 Öka byggandet 9 5.6.1 Subventioner är inte lösningen 9 5.6.2 Sänk skatten 9 5.6.3 Rättvist hyressättningssystem 10 5.6.4 Lös trafikproblemen och öka väginvesteringarna 10 5.6.5 Förenkla reglerna för strandskydd 10 5.6.6 Förändra det statliga inkomstutjämningssystemet 10 5.6.7 Förenkla plan- och byggprocessen 11 5.6.8 Främja konkurrensen 11 7.1 Fler bostadsrätter ökar valfriheten 12 7.2 Underlätta bildande av bostadsrätter 13 7.3 Beskattning av bostadsrätter 13 8.1 En efterfrågad boendeform 14 8.3 Bruksvärdesregelns utformning ... 14 8.4 och tillämpning 15 8.5 Dags för reform 16 8.6 Bryt hyresförhandlingsmonopolet 17 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadspolitikens inriktning. beslutar att bostadsbidrag skall utgå enbart till barnfamiljer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa begränsningar för tredimensionell fastighetsbildning. beslutar att införa skattereduktion för inkomster till följd av uthyrning av del i stadigvarande bostad.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subventioner för bostadsproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka skattetrycket på boende och bostadsbyggnation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett rättvist hyressättningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastrukturella satsningar för att möjliggöra bostadsbyggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra reglerna för strandskydd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inkomstutjämningssystemet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja konkurrensen inom bygg- och byggmaterielsektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fastighets- och förmögenhetsskatten.1 beslutar att bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse slopas för kommunala bostadsbolag. beslutar att återinföra kravet på enkel majoritet för ombildning till bostadsrätt i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa systemet med schablonintäkt för bostadsrättsföreningar och därmed även skatt på schablonintäkt.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av gränsdragningsreglerna mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av reglerna för reavinstbeskattning och uppskovsreglerna vid reavinst när det gäller oäkta bostadsföretag.1 beslutar att avskaffa allmännyttans hyresnormerande ställning. beslutar att avskaffa hyresnämnden.4 beslutar att upphäva lagen (1999:608) om tillfällig minskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktier eller andelar eller utdelning från kommunala bostadsföretag m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bryta hyresförhandlingsmonopolet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentliga fastighetsföretag. beslutar att upphäva lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag samt de övergångsregler från den s.k. stopplagen som fortfarande tillämpas. 1Yrkandena 4, 6, 12, 15, 16, 17 hänvisade till SkU. 2Yrkande 9 hänvisat till MjU. 3Yrkande 10 hänvisat till FiU. 4Yrkande 19 hänvisat till JuU. 4 En havererad bostadspolitik 4.1 Ett tudelat land är bostadsmarknaden tudelad, med bostadsbrist i tillväxtorter och stigande bostadsöverskott i utflyttningsorter. På orter med överskott av bostäder tvingar hyressättningssystemet de boende att betala för höga hyror. Samma hyressättningssystem differentierar inte hyrorna i attraktiva tillväxtorter. Det finns orter där bostadsföretagen har mycket stark ekonomi och orter där företagen står på ruinens brant. Vissa orter är starkt segregerade, medan andra har lyckats mycket bra och har skapat integrerade bostadsområden. Därtill tvingar fastighetsskatten småhusägare att flytta från gård och grund. Situationen är i längden ohållbar och Socialdemokraterna har ännu inte lyckats presentera en politik som kunnat förändra detta. har Socialdemokraterna försvarat och vårdat en havererad bostadspolitik. I dagens får människorna ta konsekvenserna: bostadsbrist, bostadsöverskott, höga skatter och lågt byggande. Cirka 36 000 lägenheter är outhyrda . De tomma lägenheterna är ojämnt fördelade över landet. Bostadsöverskottet beror främst på att utflyttningen från vissa orter varit stor. Brist på arbets- och utbildningsmöjligheter är en bidragande orsak. Det är ofta gamla bruksorter med nedlagda industrier som drabbats av utflyttning. På många orter fortsätter dessutom en stadig ström av människor att lämna bygden. En starkt bidragande orsak till bostadsöverskottet är de subventioner som använts till att bygga bostäder i landsändar med vikande befolkningsunderlag. Dagens hyressättningssystem hindrar fastighetsägarna att sänka hyrorna i tomma lägenheter. Om en fastighetsägare sänker hyrorna för de lägenheter som står tomma, tvingar systemet honom att sänka hyrorna även i de uthyrda lägenheterna. Ingen fastighetsägare vågar ta denna risk. Problemen med det ständigt ökande antalet tomma lägenheter har resulterat i att rivningarna av lägenheter ökar. påbörjades rivning av 3 829 lägenheter i flerbostadshus. Av de rivna lägenheterna ägdes av kommunerna eller kommunägda företag. På motsvarande sätt revs 2 087 lägenheter i flerbostadshus som till ägdes av kommunerna eller kommunägda företag. I tillväxt- och utbildningsorter är problemen de motsatta. På dessa orter råder i många fall brist på bostäder. Efterfrågan, främst på hyreslägenheter, är mycket större än tillgången. Priserna på bostadsrätter och småhus har skjutit i höjden. är köerna för hyreskontrakt svindlande långa och byggandet bland det lägsta i . Dagens hyressättningssystem bidrar till det låga byggandet av hyresrätter, eftersom det med dagens system är svårt att bygga med lönsamhet. Då hjälper det inte att kommunerna kämpar med detaljplaner och anvisar mark. I attraktiva områden växer den svarta hyresmarknaden. Andra- och tredjehandskontrakt har blivit den enda, tillfälliga och otrygga lösningen för många. 4.4 Straffskatt på boende ligger i topp bland länder med höga boendekostnader med hänsyn taget till inkomsten. ligger landet i botten när det gäller nybyggande av bostäder. Den främsta orsaken till detta är extremt höga skatter och avgifter på byggande och boende. Kostnaderna för boendet har ökat snabbare än konsumentprisindex. Eftersom de höga skatterna leder till att alltför många människor har mycket liten disponibel inkomst när skatten är betald blir boendekostnaderna kännbara även i de fall när boendekostnaden i sig inte är hög. hade 1999 de högsta boendeutgifterna som andel av den disponibla inkomsten bland enligt en undersökning som har gjort på uppdrag av oss. Utöver ett allmänt högt skattetryck beskattas egnahemsägare både vid köpet, och vid vinstgivande försäljning. Vid förvärv av bostad skall dessutom stämpelskatt på lagfart och inteckningar erläggas. beskattas de boende med fastighetsskatt. Fastighetsskatten slår hårt mot hundratusentals människor. Taxeringsvärdeshöjningar drabbar inte enbart småhusägare. Flerfamiljshus i expansiva regioner får också en kraftig höjning av sina värden. För bostadsrättsföreningen innebär det att månadsavgiften höjs. För hyresgästen höjs hyran. Skattetrycket på hyran i nya bostäder uppgår, inklusive skatterna i tidigare produktionsled, till . Detta kan jämföras med den generella skattekvoten i hela ekonomin som är . var det tydligt att de flesta miljonprogramsområden med sina stora, enhetliga och stereotypa lösningar hade blivit den sociala utsatthetens hemort. Dessa områden kännetecknas av enahanda bebyggelse, uteslutande hyresrätter och oftast med kommunen som ägare till alla lägenheter. Utredningar visar att andelen låginkomsttagare har ökat ytterligare i många områden där befolkningen redan har låga eller extremt låga inkomster. Utestängning från arbetsmarknaden, bidragsberoende, fattigdom och social desperation har blivit mera regel än undantag i dessa områden. Östbergafallet visar hur Socialdemokraterna cementerat det sociala utanförskapet genom att stoppa omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter i ett socialt utsatt område. Trots att de boende ville köpa sina bostäder och bilda bostadsrättsföreningar avslog och sedermera detta. Stelheten på bostadsmarknaden gör det svårt att byta bostadsområde. Även de som har extra stark initiativkraft har svårigheter att bryta sig loss. Risken är stor att många hamnar i en ond cirkel, en cirkel som endast med svårighet kan brytas. Utgångspunkten för moderat bostadspolitik är att människor själva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformer som kan tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. En öppen och fungerande marknad kan inte uppnås genom subventioner, detaljregleringar och politisk klåfingrighet. Vi vill med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. Det ger förutsebarhet och frihet för de boende. Äganderätten är en omistlig del i en demokrati, som stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar till integration. Sänkt skattetryck skulle ge medborgarna större möjligheter att ta eget ansvar. Då blir det möjligt för allt fler att gradvis klara en växande del av välfärden på egen hand. måste det finnas en absolut trygghet för dem som behöver stöd från staten. 5.2 Att själv kunna betala för sin bostad Den som betalar skatt skall inte behöva bidrag och den som behöver bidrag skall inte betala skatt. Med en sådan grundprincip skulle bland annat bostadsbidragen kunna mönstras ut. är bostadsbidraget en förutsättning för många barnfamiljers ekonomi eftersom de betalar så mycket skatt att de inte har råd att bo som de annars önskar. Till dess att skatterna har sänkts skall bostadsbidraget utgå till barnfamiljer och således avskaffas för hushåll utan barn. Bostadsbidraget skall ej förväxlas med bostadstillägg för pensionärer. 5.3 Motverka utanförskap genom rörlighet på bostadsmarknaden En mer rörlig bostadsmarknad gör det möjligt för fler medborgare att ta sig ur det sociala utanförskapet i utsatta bostadsområden. Att flytta är för många ett viktigt första steg och därför ger en rörlig bostadsmarknad ökad valfrihet. Det är viktigt att motverka segregationen i utsatta bostadsområden. Ett bra sätt är att öka inslaget av bostadsrätter. Vad som kunde blivit en positiv utveckling i , där de boende vill köpa sina bostäder, stoppas av socialdemokraterna. Möjligheten att påverka det egna boendet skänker trygghet och inflytande. Genom en blandning av olika upplåtelseformer ökar de boendes valfrihet, som segregationstendenser, till följd av bristande mångfald i upplåtelseformer, motverkas. 5.4 Tredimensionella fastigheter utan begränsning Den lag som beslutats och som möjliggör tredimensionell fastighetsbildning medger inte bildning av ägarlägenheter i och med att det krävs minst fem bostäder för en dylik fastighetsbildning. Därtill har regeringen infört begränsningar för tredimensionell fastighetsbildning som avviker från annan fastighetsbildning. Av fastighetsbildningslagen framgår att vissa krav på syfte och finansiering måste vara uppfyllda för att bevilja tredimensionell fastighetsbildning. Vi anser att reglerna för tredimensionell fastighetsbildning inte bör skilja sig från annan fastighetsbildning. Äganderätten är en omistlig rättighet, vilken är satt på undantag i . De flesta av våra grannländer har lagstiftning som tillåter så kallad tredimensionell fastighetsbildning med ägarlägenheter. Det gäller bl.a. , , , och . I dessa länder är ägarlägenheten en uppskattad boendeform som fyller behov som hyresrätt och bostadsrätt inte gör. Ju fler boendeformer som tillåts, desto fler medborgare kan få bo så som de själva helst önskar. 5.5 Att avhjälpa bostadsbristen för unga och studerande För många ungdomar och studerande är det ett svårt och dyrt projekt att skaffa sig en egen bostad. I tillväxt- och utbildningsområden kan det vara ett helt omöjligt företag. Det går emellertid inte att på kort sikt bygga bort bostadsbristen. Behovet av bostäder är akut för unga och studerande. På flera tillväxt- och utbildningsorter skulle bostäder kunna frigöras genom enklare och mer generösa skatteregler. I kan en privatperson hyra ut av sin bostad utan att betala skatt för hyresinkomsten. Systemet underlättar för ungdomar och studerande att få tag på bostäder. Enligt en undersökning som låtit genomföra, så kan andelen stockholmare som hyr ut privatbostäder öka från dagens till . Uppskattningsvis kan således 55 000 stockholmare tänka sig att hyra ut delar av sin bostad, om det vore mer ekonomiskt fördelaktigt. Vi anser att en del i stadigvarande bostad skall kunna hyras ut, med skattelättnad för uthyraren. Detta är det snabbaste sättet att enkelt och billigt få fram bostäder på tillväxt- och universitetsorter. 5.6.1 Subventioner är inte lösningen Byggandet i har fört en tynande tillvaro , då orderstocken för nybyggande föll kraftigt på grund av minskad efterfrågan. har bostadsbyggandet börjat återhämta sig när det gäller bostadsrätter och småhus i tillväxtregionerna. Hyreshus byggs däremot nästan inte alls. Det beror inte på ovilja från byggherrar, utan främst på dagens hyressättningssystem. Systemet lamslår byggandet av hyresrätter eftersom det är näst intill omöjligt för byggherren att få ekonomi i projektet. Subventionerat byggande är inte en bra lösning. Det medför ett flertal problem. Generellt är subventioner kostnadsdrivande och kortsiktiga. Subventioner siktar in sig på symptomen och inte orsakerna till det låga byggandet. Trots detta har regeringen som enda bostadspolitisk åtgärd valt att subventionera byggandet än mer. Senast beslutade på förslag av regeringen att införa en investeringsstimulans, som motsvarar en moms på i stället för , för bostäder . byggsubventioner resulterade i de så kallade miljonprogramsområdena. Områdena är ofta stereotypa med endast en fastighetsägare. De boende hade i väldigt hög utsträckning flytt dessa områden om de kunnat. Vi vill inte att problemen som miljonprogramsområdena medförde skall upprepas. Byggandet drabbas hårt av det höga skattetrycket. har bland annat hög arbetsbeskattning, höga energiskatter och högsta byggmoms. När någon skall bygga utgår fastighetsskatt också under själva byggtiden. Det extrema skattetrycket är en av orsakerna till det låga byggandet. Vi vill sänka det totala skattetrycket och successivt avveckla fastighetsskatten. Förändringar i dagens hyressättningssystem måste till för att det skall bli intressant för byggherrar att bygga nya hyreslägenheter. Investeringar i hyreshus kräver regler som medger god avkastning på lång sikt. Så är det inte . Avkastningen på det engångskapital en ombildning till bostadsrätt genererar blir större , den eventuella, vinsten av att driva en hyresfastighet. Vi välkomnar därför den så kallade trepartsöverenskommelsen mellan privata och kommunala fastighetsägare och hyresgästerna. Syftet med överenskommelsen är att standard och läge på lägenheten skall få större genomslag på hyran. Vi betraktar trepartsöverenskommelsen som ett första steg på vägen mot friare hyressättning. 5.6.4 Lös trafikproblemen och öka väginvesteringarna Tillväxtregionerna måste tillåtas expandera. Många av landets tillväxtområden har drabbats av trafikinfarkt. Trots debatt har exempelvis ännu inte en riktig förbifart runt byggts. Med förbättrat vägnät kan man skapa fler attraktiva bostadsområden utanför stadskärnorna. Ett utökat trafiknät och investeringar i infrastrukturen skulle leda till att fler byggare vågar satsa på nya byggprojekt. För att utveckla är det enligt landshövding nödvändigt att satsa på pendeltågsstationer, busslinjer och tillfartsleder för att bostäder skall kunna byggas. 5.6.5 Förenkla reglerna för strandskydd Strandskyddet utgör i många fall hinder för expansion och planering av bostadsområden. Möjligheterna att utnyttja strandnära områden för bebyggelse skall ökas. Strandnära bebyggelse kan dessutom vara ett fördelaktigt konkurrensmedel för vissa glesbygdskommuner med dåligt befolkningsunderlag. I områden med långa sjö- och kuststräckor skulle nya, attraktiva bostadsområden kunna byggas. Reglerna för strandskyddet motverkar ambitionen att hela skall leva i så måtto att skärgårdarna på väst- och östkusterna är utflyttningsbygder. För att bibehålla en levande skärgård året runt är det bättre att tillåta medborgare att bosätta sig i kustnära trakter. Vi utvecklar våra idéer om strandskyddet närmare i motion 2003/04:Bo258. Utgångspunkten för lagstiftningen bör vara den motsatta mot . Vi anser att det skall finnas en generell rätt att bebygga sin mark nära stränder och vattendrag. En kommun skall dock kunna begränsa denna rätt, men endast där så kan motiveras med hänsyn till känsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänheten tillgång till bad- och friluftsliv. Det skall då ske genom antagande av detaljplan. 5.6.6 Förändra det statliga inkomstutjämningssystemet Det statliga inkomstutjämningssystemet måste förändras. Kommuner med inflyttning måste få ekonomisk möjlighet att utöka de kommunala verksamheterna i takt med inflyttningen. förväntas kommunerna sörja för vård, skola och omsorg åt dem som vill flytta till kommunen, som det statliga inkomstutjämningssystemet fråntar samma kommuner alla extra inkomster som de skulle ha kunnat använda till detta. 5.6.7 Förenkla plan- och byggprocessen kan en detaljplan överklagas i tre instanser. Många överklaganden görs med syftet att fördröja en plan. Även själva bygglovet kan överklagas i ända upp till fyra instanser. Med dagens lagstiftning kan således plan- och byggprocessen fördröjas med höga kostnader, eller uteblivet bygge, som följd. Förenklingar i plan- och byggprocessen måste genomföras. Naturligtvis skall rätten och möjligheten att överklaga både detaljplaner och bygglov kvarstå, men omfattningen i vilken man kan överklaga måste begränsas. Vi utvecklar våra idéer om förenklingar av plan- och byggprocessen i 2003/04:Bo258. Konkurrensen inom bygg- och byggmaterielsektorn är bristfällig eftersom av subventionspolitik har reducerat förutsättningarna för fri konkurrens. Konkurrensen skall främjas genom att skapa goda förutsättningar för alla att konkurrera på lika villkor. Bland annat bör ges starkare ställning, med ökad möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen. Kommunallagen bör ses över, och reglerna för vad som är tillåten respektive otillåten verksamhet preciseras. Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpas. Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör förbättras. Fastighetsskatten är en orättfärdig skatt på fiktiva värden. Skatten slår skoningslöst mot småhusägare med låga inkomster som bor i områden med höga taxeringsvärden. Den chockhöjning av fastighetsskatten som drabbat många svenska hushåll är inte en engångsföreteelse. Eftersom taxeringsvärdena skall justeras upp med jämna mellanrum kommer fastighetsskatten att öka om priserna på småhus fortsätter uppåt. De som är skuldfria eller har små skulder på sina hus kommer därtill att upptäcka att de räknas som så förmögna att de måste börja betala förmögenhetsskatt. De som redan betalar förmögenhetsskatt drabbas av kraftiga höjningar. Nyproducerade bostäder är befriade från fastighetsskatt och utgår halv fastighetsskatt. Under själva byggtiden av bostäder utgår dock fastighetsskatt. Detta medför naturligtvis höga kostnader. Dessutom kan försöken att pressa byggtiderna, för att slippa från skatten, medföra fusk och slarv. I stället för att gå till roten med det onda har regeringen infört en begränsningsregel som innebär att småhusägare, under vissa givna förutsättningar, betalar av sin bruttoinkomst i fastighetsskatt. Begränsningsregeln omfattar emellertid inte förmögenhetsskatten. Två exakt likadana hus kommer att beskattas olika beroende på var de är belägna. Eftersom taxeringsvärdena baseras på marknadsvärdena på orten får de som betalar ett högt pris för hus eller bostadsrätt som regel också hög fastighetsskatt. De som betalar ett lågt pris för sin bostad betalar som regel låg skatt. Då högt taxeringsvärde även kan medföra förmögenhetsbeskattning kan det bli stora skillnader i boendeskatt beroende på var i landet man bor. Vi har ett klart mål: fastighetsskatten skall avskaffas efter hand, liksom förmögenhetsskatten och sambeskattningen skall slopas . 7.1 Fler bostadsrätter ökar valfriheten Intill dess att ägarlägenheter har blivit verklighet, vilket vi skriver mer om i motion 2003/04:Bo258, är bostadsrätten i praktiken den enda upplåtelseform som möjliggör bostadsägande om än indirekt i flerbostadshus. Bostadsrätten ger många av de fördelar som är förknippade med direkt ägande: goda möjligheter att påverka det egna boendet och boendemiljön, lägre driftkostnader och eget ansvarstagande. Det är ett viktigt mål att möjliggöra för hyresgäster att ombilda sina hyreslägenheter till bostadsrätter. Det är också viktigt att denna möjlighet inte bara förbehålls de hyresgäster som råkar bo i privatägda hyreshus. Också hyresgäster i de kommunala bostadsföretagens fastigheter måste få möjlighet att sluta sig samman och genom ombildning till bostadsrätt få ökad makt över sitt boende. Ombildningarna till bostadsrätt initieras, drivs och beslutas helt och hållet av hyresgästerna själva. Kommunen kan, utöver att ge nämnda möjlighet, också aktivt uppmuntra till ombildning. Detta är särskilt motiverat i ensidigt sammansatta förortsområden som helt domineras av allmännyttiga hyresrätter, som till exempel i . Det var jag en invandrarkvinna som satte igång arbetet med ombildningen i . , i mitt nya liv, kände jag att jag kunde tillföra samhället något, välstånd, gemenskap och glädje. , den 26/11-02