ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N221 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statliga jobb till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att placera (med start ) i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall verkställa utlokaliseringen av de statliga jobben till , som utlovades vid försvarsuppgörelsen. Regeringen bedyrar ständigt att de gör noggranna prövningar vid lokaliseringar av myndigheter och att man särskilt tittar på regionalpolitiska stödområden. Trots dessa vackra ord så är det fortfarande allt för vanligt att nya statliga verk placeras i . Ett nytt statligt verk som ska starta är (Radiokommunikation för effektiv ledning). Den ska samarbeta med . Därför borde det vara perfekt att placera i , där redan har en del av sin verksamhet. Jag yrkar därför på att regeringen tar sitt regionalpolitiska ansvar och placerar i . Det är viktigt att bryta den ensidiga myndighetsstruktur som vi har i landet. Parallellt med en rad regionalpolitiskt tillväxtfrämjande åtgärder som satsningar på kompetensutveckling och utbildning, IT och bredbandsteknik, sänkta arbetsgivaravgifter för små företag och åtgärder för enklare regler krävs det ett omlokaliseringsprogram för de svenska myndigheterna. Myndigheterna ska serva hela men de är i mycket stor utsträckning koncentrerade till . I övriga delar av landet minskar andelen statliga arbetstillfällen. Det gäller i hög grad där tusentals statliga jobb har försvunnit . Det är storstäderna som är vinnare och glesbygden som är förlorarna av 1990-talets arbetsmarknads- och regionalpolitik. Storstadsregionerna och universitets- och högskoleorterna visar snabb tillväxt medan utvecklingen är den omvända för stora delar av landet inte minst . Storstadskommunerna har ökat sin befolkning med i genomsnitt mer än dubbelt så mycket som riket totalt medan befolkningen i glesbygdskommunerna, som en naturlig följd av detta, minskat. Utvecklingen för de statliga arbetstillfällena följer samma trend. Denna utveckling tillåts fortgå trots att betonat att en utlokalisering ska prövas vid förändringar av den statliga verksamheten. En jämnare fördelning av den statliga verksamheten är angelägen såväl ur regionalpolitiska rättviseskäl som i fråga om närhet och tillgång till den service som statens verksamhet företrädesvis står för. har drabbats hårt av nedläggningar av statlig verksamhet och senast var det vid försvarsuppgörelsen. Då utlovade regeringen 300 statliga ersättningsjobb till , men är det löftet inte uppfyllt till mer än cirka hälften. Det är ett löfte som regeringen måste verkställa.
mot · GR02N222 · 2003-10-07 00:00:00 — Pornografi på hotell- och konferensanläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder mot pornografi i TV-utbudet på hotell- och konferensanläggningar. I samhället diskuteras alltmer det stora utbudet av pornografi i olika TV-kanaler. Det är en fråga som måste beaktas ur ett kvinnoperspektiv. Det är förnedrande för kvinnor att visa pornografi i TV. Det är svårt för exempelvis en barnfamilj att välja bort kanaler med pornografi, då dessa kanaler även har ett utbud som vänder sig till både vuxna och barn. Kommuner och landsting diskuterar också i många fall hur man ska förfara för att hitta hotell och konferensanläggningar som inte tillhandahåller pornografi. En möjlighet kan då vara att i sina upphandlingsregler skriva in att man ska använda sig av pornografifria hotell och konferensanläggningar. Flera kommuner och landsting har redan beslutat om att införa regler om pornografifria hotell och konferensanläggningar. Därigenom kommer kravet att öka på andra kommuner, liksom landsting, att göra samma sak med sina upphandlingsregler. Det är angeläget att även skriver in en dylik klausul i sina upphandlingsregler. Det är angeläget att våra politiska forum handhar denna fråga med det allvar som den förtjänar. Det sänder signaler till myndigheter och organisationer i hela vårt land. Det sänder också signaler till de hotell och konferensanläggningar som är angelägna att få kunder. Samtal med stat, kommuner, näringsliv och den fackliga rörelsen kan vara en ingång till att skapa ett gemensamt intresse för att slopa tillgången till pornografi på hotell och konferensanläggningar.
mot · GR02N228 · 2003-10-07 00:00:00 — Inrättande av en regleringsdelegation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fortlöpande utmönstring av föråldrade och uttjänta regleringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en försöksvis inrättad avregleringsdelegation inom Statsrådsberedningen. I ett öppet och dynamiskt samhälle är tecknen på utveckling och framåtskridande vida större än förekomsten av återhållande och dämpande faktorer som t.ex. otidsenliga och föråldrade lagar, stelbenta och rigida regelverk och myndighetsstrukturer. Land skall med lag byggas och det är ofrånkomligt att det i ett modernt och komplext samhälle med tiden skapas en svårgenomtränglig snårskog av lagar, författningar, förordningar och föreskrifter som ibland har spelat ut sin roll, ibland framstår som kontraproduktiva, ibland är felaktiga, missvisande, verkningslösa eller överflödiga osv. Kort sagt där utvecklingen och tidsandan hunnit förbi regleringen men där denna, formellt sett, ännu är i kraft. behöver en högre tillväxt och fler människor i naturliga, okonstlade jobb. För detta behövs ett bättre tillväxtklimat, en bördigare jordmån för entreprenörer, innovatörer, nyföretagare och idérika, arbetsvilliga entusiaster. Men regelverken, en del av jordmånen, bromsar ibland redan de initiala ansatserna, hämmar konkurrensen och därigenom företagens tillväxtvillkor. Det är inte rimligt för en företagare att hålla reda på de tusentals regleringar som samhället styr en näringsutövare med. Företagaren måste främst få ägna tid åt sitt företag och inte åt myndigheters blankettenkäter. Samtliga medborgare är givetvis betjänta av så adekvata, tidsanpassade, klara och entydiga bestämmelser som möjligt i enlighet med den allmänt rådande rättsuppfattningen och rättskänslan. Lika viktigt som att stifta nya lagar i takt med samhällets förändringar är det att mönstra ut föråldrade, överspelade eller annars uttjänta lagar, förordningar och bestämmelser. Regeringen inrättade en s.k. Simplex-grupp inom med uppgift att konsekvensgranska olika regeringsförslag och förordningar ur ett företagarperspektiv. Gruppen skulle även föreslå utmönstring av uttjänta, berörda regelverk som gjorde mera skada än nytta. Tyvärr har gruppen inte lyckats särskilt väl i sitt uppdrag, troligen mest beroende på att den politiska viljan, kunskapen och förståelsen för småföretagandets villkor i hög grad saknas hos departementsledningen. I regeringsförklaringen upplystes återigen om att regeringen avser att ta itu med tillväxtfrågorna och regelförenklingar för näringslivet. Det återstår ännu att se om det ligger mer substans bakom orden än . Oberoende av detta torde en avregleringsdelegation som ett självständigt ekonomisk-juridiskt expertorgan åt regeringen knutet till Statsrådsberedningen under statsministerns ledning behövas. Delegationen måste ha en allsidig sammansättning och även innefatta olika branschföreträdare från näringslivet och ha årlig rapporteringsskyldighet också till .
mot · GR02N229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta en företagarombudsman. Under mina som riksdagsledamot har jag kommit i kontakt med flera företagare som hamnat i konflikt med antingen sin bank, en större företagskoncern eller med myndigheter av olika slag. Gemensamt för dem alla är att de upplever sig som den lilla människan utan chans att få rätt. har motparten erkänt underhand att det varit företagaren som haft rätt i sak men för principens skull har processen drivits vidare. En liten företagare är ofta helt beroende av bankens välvilja för att kunna investera för företagets överlevnad. har jag slagits av förvåning över hur nonchalant en del företagare bemötts av sina respektive banker. Jag har inga synpunkter på kreditbedömningar eller lånevillkor, men att bemötas med respekt borde vara självklart för alla. Det ska också påpekas att jag talar om undantagen här. På goda grunder kan man tro att de flesta företagare har en väl upparbetad och god relation till sin bank. En privatperson kan som konsument alltid vända sig till eller . En företagare har endast sitt juridiska ombud att vända sig till och det ska mycket till innan vederbörande tar till så drastiska åtgärder mot en bank, en myndighet eller en storkoncern. kan man invända att en företagare oftast är medlem i en företagarorganisation som har att bevaka dennes intressen och även kan ställa upp med juridisk kompetens. Men när en konflikt kommit så långt att det gått prestige i fallet så tar ofta intresseorganisationen sin hand ifrån ärendet. Förhoppningsvis borde flera tvister kunna lösas innan man går så långt som till en rättsprocess om det finns en tredje part som kan hjälpa till. I har vi en lång tradition av ombudsmannaskapet. Själva ordet ombudsman är till och med vedertaget i engelska språket. Det är nu enligt min mening dags att inrätta en företagarombudsman som en företagare kan vända sig till då han eller hon känner sig orättvist behandlad, kränkt eller förfördelad.
mot · GR02N230 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa basfinansieringen för SIQ). konkurrenskraft är i hög grad beroende av en systematisk och ständig förbättring av varor, tjänster och processer. Ett effektivt kvalitetsarbete kräver målmedvetenhet, uthållighet och kunskap. Arbetet underlättas om det finns en allmänt utbredd medvetenhet om kvalitetsbegrepp och god kunskap om kundorienterad verksamhetsutveckling. Utifrån detta behov bildades för Svensk Kvalitet med som ordförande. 1990 formades som slöt ett avtal med regeringen om bildandet av . Institutet övertog då från den övergripande uppgiften att aktivt bidra till kvalitetsutvecklingen i alla delar av det svenska samhället. SIQ:s status som nationellt centrum har inneburit att institutet kunnat bygga upp goda kontakter i och utomlands. Erfarenhetsutbyte och kunskapsförmedling har ökat våra möjligheter att ytterligare bidra till utvecklingen i . En enig riksdag uttalade (2000/01:NU01): Utskottet anser att den typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv. Likaså menar utskottet att formen för verksamheten, som karakteriseras av att företag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektiv utformning. Utskottet ser det därför som angeläget att verksamheten även i fortsättningen skall kunna erhålla statligt stöd för sin basfinansiering och att detta bör klargöras. Uttalandet gäller fortfarande, men några åtgärder från statens sida för att säkerställa SIQ:s finansiering har trots uttalandet inte vidtagits. Tvärtom har det statliga bidraget helt uteblivit . SIQ har därmed ett strukturellt underskott som allvarligt hotar verksamheten och institutets hela existens. Detta är inte i linje med det av tidigare fattade beslutet. Regeringen måste därför agera så att lämplig myndighet får i uppdrag att säkerställa basfinansieringen för SIQ. Detta brådskar då underskottet påverkar hela verksamheten.
mot · GR02N231 · 2003-10-07 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och verk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till bör tillsättas. är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort där ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflytande, utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på skilda orter i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering skall ske och nyetablering i ska undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt vår uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GR02N235 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftfullt påskynda arbetet för att undanröja hinder för integration, företagande och utveckling i . Det finns en enormt stor potential för tillväxt och utveckling i . I hela och hela finns en tro på och förhoppning om vad regionen gemensamt kan åstadkomma. Det finns goda exempel på ökad integration och utbyte över sundet såsom Medicon Valley och samt att fler väljer att bosätta sig på ena sidan och arbeta på andra. Tyvärr kan inte de stora förhoppningarna om utveckling, integration, företagande och tillväxt infrias förrän ett antal barriärer och hinder för Öresundsintegrationen eliminerats. Många problem kan till en början tyckas bagatellartade, men ett stort antal små problem blir snart ett oöverstigligt hinder. Det är fortfarande komplicerat och besvärligt att anställa medarbetare från andra sidan sundet. Den administrativa belastning som det innebär att anställa en Öresundsmedarbetare avhåller många från att överhuvudtaget våga språnget. Detta område berör både skattesystemet och arbetsmarknadssystemet lika väl som socialförsäkringssystemet. Många av dagens skatterelaterade barriärer kan hänföras till sammanblandning av respektive lagstiftningkomplex. Vissa svåra barriärer kräver förändring av lagstiftningen, men många kan förändras genom en ändrad tillämpning av reglerna. I denna motion tas några få hinder för Öresundsintegrationen upp, men det finns många fler. Regeringen har påbörjat arbetet med att avskaffa gränshinder under sitt ordförandeår i . Men det finns mycket kvar att göra: Skatteavdrag för broavgifter. Inga avdrag medges för personer som är bosatta i och som pendlar till och medges bara för personer bosatta i som pendlar till . Avdrag för pensionsförsäkring. En person bosatt i som arbetar i , eller omvänt, får inte göra avdrag för inbetalning till svensk pensionsförsäkring. Poäng går förlorad vid kortare arbetsperioder än i grannlandet. Föräldrapenning och barnomsorg. Längre barnledighet i än i och förskolor i garanterar inte plats för barn vilket skapar problem för föräldrar som arbetar i men bor i . Stora skillnader när det gäller rabattsystemen på för svenska och danska studenter. Danska staten subventionerar de danska studenternas resor men det gör inte den svenska. Skånetrafiken subventionerar resor för svenska studenter men inte i samma utsträckning som . Mycket byråkrati kring sjukförsäkringar, med t.ex. anmälningar, vilket gör processen svåröverskådlig och långsam. Det är nio gånger dyrare att ringa till från än tvärtom med . Överföring av pengar mellan länderna. Dyrt och tidsödande i synnerhet vad gäller mindre belopp. Dankort kan bara fås om hela lönen går in på ett konto i (med vissa undantag). Det är dyrare att skicka brev till från än det är från till .
mot · GR02N236 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportstöd till tjänsteföretag. Transportstöd till olika stora procentsatser utgår till varuproducerande företag i glesbygden. Tjänsteföretagen får däremot inte detta stöd. Att driva tjänsteföretag i glesbygd baseras på en bra infrastruktur vad gäller kommunikationer. Med den teknik vi har kan ett tjänsteproducerande företag placeras var som helst i världen. Dock måste de som arbetar i företagen göra både inrikes- och utrikesresor för att träffa kunder och uppdragsgivare. Att finansiera dessa resor tar i många fall en stor del av företagens budget. Många tjänsteföretag tvekar att etablera sig i glesbygden eftersom kommunikationerna inte fungerar tillfredsställande och resekostnaderna blir höga. Ett transportstöd som är utformat för både tillverkande- och tjänsteföretag saknas. Ett sådant skulle ge positiva effekter för etablering av tjänsteproducerande företag i glesbygden. Stöd till tjänsteproducerande företag bör därför bevakas vid diskussion om framtida transportstöd i vårt land.
mot · GR02N237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektivavtal vid företagsetableringar. Sysselsättningen i är fortfarande mycket ojämnt fördelad. I många regioner krävs regionalpolitiska insatser, bland annat i form av olika typer av etableringsstöd för företag. Dessa stöd kan vara av varierande art och storlek. En del beslutas direkt via arbetsförmedlingen, andra beslutas av , kommunen eller staten. finns det ingen koppling mellan beviljade stöd och krav om kollektivavtal. Detta är ingen bra ordning. Ett rimligt krav är att kollektivavtal skall vara tecknat innan bidrag eller stöd beviljas till företaget, eftersom det inte kan vara rätt att samhället medverkar till en ordning där osund konkurrens prioriteras. Detta blir ofta resultatet av att avtalslösa företag konkurrerar med seriösa företag som tecknat kollektivavtal. Företag utan kollektivavtal kan genom exempelvis lönedumpning skaffa sig fördelar gentemot sina seriösa konkurrenter. Dessa förhållanden kan ha avgörande betydelse för vilket företag som vinner en upphandling. Det är därför nödvändigt att stoppa oseriösa lycksökare genom att företaget beviljas olika bidrag och stöd först när det finns ett kollektivavtal. Det bör därför vara ett krav att det finns kollektivavtal för att olika typer av etableringsstöd ska kunna beviljas.
mot · GR02N239 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utmaningsrätt. Offentliga tjänster kan produceras av fler än enbart offentliga monopol. Det är därför angeläget att fler producenter ges tillträde till den offentliga sektorn. Det finns en rad områden inom den offentliga sektorn där det är lämpligt att utomstående producenter kommer in. Det kan handla om allt från parkskötsel till förskolor. Det viktiga är att myndighetsutövning kvarstår i offentlig regi. Inte alla kommuner i tillåter alternativ inom den offentliga sektorn. För många små företag är den lokala marknaden viktigast. Och därför är det mycket angeläget att just denna marknad öppnas för lokala tjänsteproducenter. Ett sätt att öppna de lokala marknaderna kan vara att införa utmaningsrätt. Utmaningsrätten innebär att företag har rätt att utmana kommuner och landsting om drift av offentlig verksamhet eller delar av verksamheten. För småföretag skulle en sådan utmaningsrätt innebära att de med rätt pris och kvalitet skulle kunna konkurrera ut ett offentligt monopol och genom detta överta skötsel och drift av offentlig verksamhet. Genom utmaningsrätt stärks företagen på den lokala marknaden som de ges möjlighet att bedriva offentlig verksamhet på entreprenad. Detta gynnar såväl det lokala näringslivsklimatet som den lokala arbetsmarknaden. Dessutom innebär utmaningsrätt att tjänster inom den offentliga sektorn utförs på ett sätt som genererar största möjliga nytta för kommuninnevånarna för minsta möjliga summa skattemedel. Utmaningsrätt skulle kunna vara ett inslag för att höja tillväxten i . Med anledning av detta bör därför en utredning tillsättas som ser över hur utmaningsrätt skulle kunna införas.
mot · GR02N241 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att avveckla planerna på storskalig vindkraftsutbyggnad i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringens planeringsmål för vindkraft är tio Twh för , en ökning med ungefär 20 gånger dagens som är mindre än 0,4 Twh. Både i Sveriges kustlandskap, på , , i och i fjällvärlden har det pågått och pågår omfattande diskussioner om vindkraften. Vindkraften har många fördelar, men den lämpar sig bara småskaligt och inte som stora parker. Det är svårt att hålla en jämn elfrekvens på elnätet och det behövs en backup för de dagar det inte blåser tillräckligt. Vindkraftverken är starkt subventionerade och betalar en anslutningsavgift när de ansluts till nätet, men sedan ingenting för drift, underhåll och reinvesteringar i elnätet. De som i stället får betala detta är kunderna, d.v.s. människor som använder el. Det måste vara en förutsättning av vindkraften såväl som andra etablerade energislag skall kunna klara energimarknadens konkurrens utan subventioner. Man får inte glömma bort att ställa sig frågan huruvida människor, djur och natur klarar av en sådan stor etablering på ett bra sätt. Att påstå att vindkraft i alla avseenden skulle vara en miljövänlig och oändlig energikälla, och att den som regel inte medför skador på mark och vatten, är att bagatellisera de problem som finns kring lokalisering av verken. Man måste därför ta fram ett vetenskapligt underlag över vindkraftens påverkan på människor, natur och djurliv. Forskning som skall belysa svenska förhållanden är ett krav. Det behövs mer kunskap och en ordentlig kartläggning av de ekologiska effekterna. Man måste diskutera både finansiering och placering och utformning av vindkraftverk med hänsyn till den enskilda individen. Vi vet alla att vindkraftverk dominerar närmiljön och påverkar landskapsbilden , ger upphov till buller, skuggbildningar och andra olägenheter. Därför är det viktigt att pröva vilka områden, både på land och till havs, som är skyddsvärda och måste undantas utbyggnad. Markägare måste ges möjlighet att själva bestämma vad marken skall användas till, som man skall kunna kräva att även övriga intressen tas tillvara på ett bra sätt. Ytterligare något som borde tas upp är vem som skall genomföra och betala skrotningen av uttjänta verk, främst av den etablering som sker och kommer att ske till havs. Vad händer om förutsättningarna ändras och verksamheten måste avbrytas? Många frågor står fortfarande obesvarade kring uppförandet av vindkraftverk. Planerna på vindkraftsutbyggnad i stor skala måste stoppas både av miljömässiga, energipolitiska och ekonomiska skäl.