ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Kr216 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att inrätta ett nationellt skogsmuseum med lokalisering i I finns ett regionalt skogsmuseum av mycket hög kvalitet, beläget på den s k Gammplatsen med månghundraåriga anor. i har permanenta utställningar, som i separata byggnader beskriver huggarepoken (invigd 1984) och maskinepoken (invigd 1994). Huggarepoken visar, som namnet anger, den historiska utvecklingen från gammalt till modernt skogsbruk med utställningar av hög kvalitet. Maskinepoken är enda museum för skogsmaskiner. För vidareutveckling av denna del har museet haft hjälp av en ytterst kvalificerad referensgrupp, bestående av landets främsta experter från skogsteknisk forskning, skogsbolag, maskintillverkare och entreprenörer. har varit föregångare i landet med att utbilda maskinförare och annan skogspersonal när det gäller att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. har utökat sin verksamhet med dendrokronologiska (årsrings-) uppdragsdateringar och dendroklimatologisk forskning och är därmed ett av de få museerna i landet med kapacitet för detta. ligger i , i hjärtat av och skogar och har som enda inlandsmuseum i adekvat utbildad personal. Regionen är rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt stolta traditioner inom skogsforskningen. ligger alltså mitt i skogslandet men ändå bara 1,5 timmars bilresa från med högsta skogliga utbildning (SLU), skogsbibliotek och samt forskningsmiljöerna inom arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. är det enda landet i , förutom , som saknar ett nationellt skogsmuseum. Det är angeläget att vi får ett sådant som har skogen som en av de viktigaste exportnäringarna. i har med sin bredd utomordentligt goda förutsättningar att bli ett nationellt skogsmuseum. har ett brett fungerande nätverk till skogsnäringen, skogsforskningen, de kulturhistoriska museerna inom regionen i och i och inte minst till de nordiska skogsmuseerna. Vidare har kartlagt alla svenska skogsmuseer (ca 35) och bildat ett nätverk med dessa. Det finns stort behov av ett nationellt svenskt skogsmuseum, och bör hemställa att regeringen utreder möjligheterna att inrätta ett nationellt skogsmuseum med förläggning i .
mot · GR02Kr217 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsansvar vid arkeologiska fynd. När en fastighetsägare, enskild eller , önskar uppföra en byggnad eller annan anläggning under vilken det anses finnas antikvariska fornlämningar av riksintresse tvingas utföraren av anläggningsarbetet att betala kostnaderna för detta, kostnader som ofta blir avsevärda. Om exempelvis ett guldföremål påträffas, tillfaller det staten utan att dess värde reducerar kostnaderna för utgrävningen. Utgrävningar av arkeologiska fynd är mycket tidskrävande och därmed dyrbara och kan därmed äventyra hela byggprojektet. är , som ovan påpekats, exploatören ensam ansvarig för att bära de kostnader som kan uppstå vid påbjudan om arkeologisk undersökning. Stor risk föreligger därför att exploatören, för att undgå stora undersökningskostnader, frestas att mycket snabbt förstöra påträffat fornfynd genom att gräva eller spränga bort det, vilket är en olaglig handling. På så vis kan ovärderliga historiska fynd gå om intet. Den enskilde kommuninvånaren eller den kommun som drabbas av detta kan sålunda inte påräkna någon finansiell hjälp. I kommuner som på sina marker har många fornlämningar inom tilltänkta översiktsplanerade områden försvåras utbyggnader av villa- och industriområden genom dessa extra kostnader. Från början gjorda kostnadskalkyler kullkastas. En kommun med många forngravar får stora utgrävningskostnader till skillnad mot en grannkommun utan förmodade fornminnen. Det är inte rimligt att avgörandet huruvida ett kulturhistoriskt fynd skall kunna bevaras åt kommande generationer eller ej skall vara avhängigt dessa omständigheter. Det måste vara en riksangelägenhet att se till att inte värdefulla fornfynd förstörs för kommande generationer. För att förhindra att så sker borde ett delat ekonomiskt ansvar mellan exploatör, stat och kommun föreligga för att på så vis förhindra att värdefulla historiska fynd fördärvas. Ett sätt vore att upprätta någon form av fond ur vilken exploatörer kan söka medel för att möta dryga kostnader i samband med arkeologiska fynd.
mot · GR02Kr219 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta föräldrar att ta med bebisar på barnförbjudna filmer. finns s.k. babybio på olika håll i . Det handlar om att föräldralediga mammor och pappor får möjlighet att ta med sig baby och barnvagn på ordinarie bioföreställningar. På dessa speciella babyföreställningar är ljudet lägre och pauser inlagda för blöjbyte och matning. Föreställningarna är populära, inte minst därför att andra föräldrar har förståelse för om ett barn plötsligt kan börja gny eller gråta. Just biobesök är sådant som många föräldrar avstår från därför att det kan kännas lite lyxigt att anlita barnvakt bara för att gå på bio. Och allt oftare kan man, tyvärr både i och utanför offentliga lokaler, se skyltar med texten Barnvagnar undanbedes. Men enligt statliga Biografbyråns regler kan babybio vara olagligt. Skälet anges vara åldersgränser. Många filmer som går upp på biograferna är inte tillåtna för barn under 7, 11 eller . Och dessa regler inkluderar även nyfödda barn i vagn. Lagar måste ha en förankring i verkligheten om de ska vara trovärdiga och respekteras. Det är hög tid att se över Biografbyråns regler så att föräldralediga mammor och pappor kan ta med bebisar i vagn även på barnförbjudna filmer.
mot · GR02Kr220 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bebisbio. Film är bäst på bio. Därför är det positivt att biograferna är öppna för förnyelse för att tillgodose olika gruppers intressen och önskemål om bland annat visningstider. Ett sådant uppskattat initiativ som röner alltmer uppskattning är bebisbio. Bebisbio innebär att föräldralediga mammor och pappor har möjlighet att gå på bio och ha sina barn med sig. Den möjligheten finns inte på kvällstid. Den här verksamheten är också viktig för att mindre biografer ska kunna bredda sin repertoar. Ett extra plus är att bebisbio skapar kontakt mellan föräldrar. Ljudnivån anpassas till att bebisarna är i salongen. Man gör uppehåll i filmen för matning och blöjbyte som föräldrarna kan fika. Det blir tillfälle till samtal om den film man har sett eller om annat. Inte minst nyinflyttade uttrycker sin uppskattning av den sociala samvaron i samband med bebisbio. Ytterligare en positiv aspekt är de ideella krafter som satsar av sin fritid för att möjliggöra bebisbio. Så långt är allt positivt, men till problemet. anser att åldersgränser gäller också vid bebisbio. Den tolkningen av nuvarande åldersgränser är uppenbart oriktig och bygger på en missuppfattning. Det är föräldrarna som ser på film medan bebisarna på grund av sin ålder inte kan göra det. Nuvarande tolkning av åldersgränserna bör därför omprövas. bör också uttala sitt stöd för bebisbio.
mot · GR02Kr221 · 2003-10-07 00:00:00 — Säkerhetskostnader för judiska församlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statliga medel skall tillföras för att säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen i . Hotbilden mot de judiska församlingarna i liksom i övriga har fått till följd att församlingarna fått budgetera en allt större del av sina ekonomiska resurser för säkerhetsarrangemang. Detta gäller såväl för tekniska installationer och underhåll av dessa som personalkostnader för att trygga församlingarnas säkerhet. Säkerhetsarrangemangen har gällt både för församlingarnas medlemmar och för judiska institutioner. har de judiska församlingarna i , , och erhållit statsmedel för dessa ändamål, dock endast för tekniska installationer. Säkerhetskostnaderna för de olika judiska församlingarna i , och uppgår för till ca . går av medlemsavgiften till säkerhetskostnader. Detta innebär att många för församlingen angelägna aktiviteter måste läggas åt sidan. har hotbilden mot den judiska befolkningen i ökat drastiskt, med hot mot och misshandel av enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . Hotet kommer främst från grupper med anknytning till konflikten i men även från nazistiska grupperingar. Judarna i är en av fem godkända nationella minoriteter i , vilket innebär att man måste säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen. Det borde därför vara en självklarhet att staten bär den större delen av dessa säkerhetskostnader då det är statens uppgift att garantera säkerheten för sina medborgare. Det borde också vara statens uppgift att säkerställa att judiska institutioner, begravningsplatser m.m. skyddas mot skadegörelse.
mot · GR02Kr223 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brister i lokalradions täckning. är ett landskap. är det även ett län och ett landsting. Så gott som alla myndigheter, förvaltningar och sammanslutningar i har gått samman i gemensamma organisationer. Så har tyvärr inte skett med lokalradion. De två lokalradiostationerna Radio och Radio verkar leva sina egna liv, till synes utan ambition att följa utvecklingen i den närmaste omgivningen. Det är av vikt att informerande och opinionsbildande organ inte hamnar på efterkälken, utan vinnlägger sig om att vara i första ledet när omvärlden förändras. Annars kan dess trovärdighet och existensberättigande snabbt ifrågasättas. Jag, som bor i i gamla län, kan inte få in Radio på min radio, utan tvingas lyssna på Radio . Det innebär att jag ofta har full information om vad som händer i Ystads och kommuner, men kan vara okunnig om vad som händer i min egen kommun. är det så, att man inte får kunskap om sin grannkommun om den ligger i det f.d. andra länet, men man hör vad som sker i kommuner långt bort. Uppdelningen mellan de båda lokalradiostationerna följer den idiotiska gamla f.d. länsgräns i , som vi har kvar . ledning säger sig vilja vara nära sina lyssnare, men det är man inte när en del av oss inte kan lyssna på vad som sker i den egna kommunen. Naturligtvis borde ha en gemensam centralredaktion för radiosändning. Men den borde dessutom kompletteras med flera lokalredaktioner.
mot · GR02Kr224 · 2003-10-07 00:00:00 — Rättvisare resursfördelning i public service-företagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av hur public service-företagens resursfördelning och sändningstider för erkända etniska minoritetsgrupper i landet tillgodoses. Public service-företagen är enligt sändningstillstånden skyldiga att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Samiska, finska och meänkieli skall inta en särställning enligt SOU 2000:55 s. 449, 458 och 463. , , bedriver sändningar på finska, samiska och meänkieli. Gruppen tornedalingar som förstår/talar meänkieli uppskattas till ca 40 00060 000 i varav 25 00040 000 bor i . Gruppen sverigefinnar som förstår/ kan tala finska uppskattas till 200 000 i landet. Med en rättvis fördelning av sändningstid borde sändningarna på meänkieli vara av de sverigefinska sändningarna. Så är det inte . I genomsnitt sänder SR på meänkieli. Antalet tjänster som producerar program på meänkieli är 34. Motsvarande antal tjänster som producerar program på finska är 60. Sameradion har 10 tjänster. På TV-sidan är situationen än mer anmärkningsvärd. Inför det nya sändningsavtalet har genomfört en utredning (SOU 2000:55 s. 164 f) som visar att rikssänd programverksamhet i SVT för etniska minoriteter innehåller stora variationer. Den finska redaktionen producerade till en kostnad av . Den samiska produktionsgruppen producerade till en kostnad av . Program på meänkieli utgjorde under till en kostnad av . Värst är dock UR:s absolut minimala stöd för meänkieli. UR redovisar inte hur mycket av verksamhetsanslaget som går till meänkieli. Enligt uppgift har UR endast satsat ca på meänkieli. Det är alldeles uppenbart att det sker en orättvis fördelning av resurserna i public service-företagen. Meänkieli diskrimineras av SVT, UR och SR både vad gäller personella och ekonomiska resurser. Enligt min mening måste det ligga i ägarens intresse att en rättvis fördelning av resurser och sändningstider tillgodoses för erkända etniska minoritetsgrupper i landet.
mot · GR02Kr225 · 2003-10-07 00:00:00 — Syn- och hörselskadades tillgång till SVT tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sändningar skall göras tillgängliga för syn- och hörselskadade. Synskadade och talad textremsa i SVT Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller till de utländska inslagen i nyhetsprogrammen. Sändningarna är således inte utformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Mina återkommande motioner om att SVT måste ta hänsyn till de synskadades behov av en uppläst textremsa får ses som en repris som ändå aldrig slår SVT:s reprisutbud. har skärpt tonen och påpekat att en av förutsättningarna för förnyat sändningstillstånd för SVT är att kraven på företaget i detta hänseende höjs ytterligare. Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet har antagits av FN på initiativ av bland annat . Av regel 5 B Tillgång till information och möjlighet till kommunikation framgår det att medlemsstaterna bör uppmuntra medier, speciellt television, radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga. Det är viktigt att tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas oavsett hur det går för de digitala sändningarna över marknätet. SVT har detta uppdrag. Det bör nu verkställas omgående. Eftersom vi ännu inte har sett något konkret resultat från SVT:s sida när det gäller talad textremsa anser jag att kulturutskottet på nytt bör tillkännage för regeringen behovet av att sändningar görs tillgängliga för synskadade under innevarande tillståndsperiod. Hörselskadade och teckenspråkstolkning i SVT I finns döva, gravt hörselskadade och dövblinda som har teckenspråket som modersmål. Med anhöriga och personal som också kan teckenspråk finns en publik på cirka 100 000 personer. har utbudet av teckenspråkiga program i SVT varit och . har sändningarna begränsats , bestående av med nyheter, . Döva betalar samma TV-avgift som hörande men får bara en promille på sitt modersmål jämfört med vad hörande får ut av SVT:s sändningar. Eftersom det inte går att sända teckenspråk via radion har SVT ett stort ansvar för att sända teckenspråkiga program. Digital teknik gör det möjligt att ha flera bilder i TV-rutan, vilket underlättar att teckentolka program. I norska NRK sänder man teckentolkade program . Först är det barnprogram och sedan program för vuxna. Sändningarna sker med digital teknik. Döva kan antingen ha två TV-apparater med tolken i den ena eller också kan både program och teckentolken samsas i en TV-ruta. Således sänder NRK teckenspråkiga/teckentolkade program och jämfört med SVT:s och .
mot · GR02Kr226 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att upphäva förbudet mot professionell boxning i enlighet med vad som anförs i motionen. Förbudet mot professionell boxning är nu drygt . Det har diskuterats och ifrågasatts under hela förbudsperioden. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av regelsystem och medicinska kontroller som borde komma proffsboxningen till del. Förbudet mot att utöva sporten professionellt, i då de flesta idrotter har en yrkesmässig sida, har mist sin aktualitet och legitimitet. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande . Dessa boxare verkar ofta framgångsrikt runt om i världen. I är det dock olagligt för dessa unga människor att utöva sin sport yrkesmässigt. Vi är i stort sett ensamma i världen om förbudet. Det är hög tid att återigen tillåta professionell boxning i .
mot · GR02Kr227 · 2003-10-07 00:00:00 — Professionell boxning och vissa kampsporter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot boxning och vissa kampsporter. En enmansutredare har kommit till slutsatsen att proffsboxning åter bör tillåtas i . När 1969 beslöt att förbjuda professionell boxning skedde det med motivering att riskerna var stora för liv och hälsa. Förbudet, som fortfarande gäller, omfattar tävlings-, uppvisnings- och träningsmatcher. Flera sakkunniga har i den statliga utredningen hävdat att riskerna med professionell boxning är uppenbara: Allvarliga hjärnskador ofta blir följden för proffsboxare. I ett samhälle som främjar folkhälsa och humanistiska värden vore det att ge fel signaler att legalisera proffsboxning. Även kampsporter med kraftigt våldsutövande mot huvudet bör förbjudas. Kontinuerligt upprepade slag och sparkar mot huvudet har visat sig orsaka hjärnskador och är ett starkt skäl för att ifrågasätta sporten. Proffsboxning är en sport som tillåter och premierar slag mot huvudet, men tillåter inte slag mot njurar och könsorgan! Målet för boxaren är att tillfoga motståndaren så stor skada som möjligt. Avsikten är att vinna över motståndaren, helst genom att fälla honom eller henne på knock out. Förloraren blir utslagen i dubbel bemärkelse, erhåller hjärnskakning och vid upprepade slag bestående hjärnskador. Vid flera undersökningar av proffsboxare har skador kunnat fastställas. Skadorna kan liknas vid demens och parkinson. Symtom kan även utvecklas som överensstämmer med Alzheimers sjukdom. I kampen för att bekämpa våldet måste även de våldsamma sporterna granskas. Istället för att tillåta fler kampsporter med grova våldsinslag borde vi ställa oss frågor. Är kampsporter och boxning något vi skall uppmuntra våra barn till, vem vill se sitt barn misshandlat? Är utövandet av dessa våldsamma sporter något som våra barn och ungdomar mår bra av? Parallellt med att de våldsamma sporterna ökar kan vi även se att våldet ute i samhället ökar. Slag och sparkar riktade mot huvudet sker . Aggressiviteten är större och våldet utförs besinningslöst av våldsmän inom vissa grupper en del av gärningsmännen har inspirerats av sina mästare inom kampsporterna där våld mot huvudet ofta förekommer.
mot · GR02Kr228 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om legalisering av professionell boxning. En av de äldsta mänskliga sporterna är boxning. Inom boxningen ryms många fysiska och mentala krav och förutsättningar. I är amatörboxning tillåten. Däremot är inte professionell boxning laglig. Det skapar en underlig situation där boxare tvingas resa utomlands för att utöva sin sport professionellt. Svensk amatörboxning har en fin tradition av sportslighet och gott uppförande. I boxningsklubbarna utförs ofta för samhället angelägna insatser som att lära unga människor vikten av att följa regler och goda normer. Att ungdomarna när de sedan vuxit upp inte lagligt kan utöva sin sport professionellt inom rikets gränser skadar vuxenvärldens trovärdighet. I utredningen i fokus föreslogs efter gediget hörande av medicinsk och social expertis att professionell boxning, omgärdat av ett särskilt regelverk, skulle tillåtas i . Det är rimligt att i enlighet med utredningen ändra gällande lagstiftning för att legalisera professionell boxning med ett regelverk som skyddar idrottsutövarna.
mot · GR02Kr229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsammans med idrottsrörelsen, näringslivet, berörda kommuner och andra aktörer börja arbeta för att samla nationen bakom en ansökan om att få arrangera i . I samband med att tillträdde som ordförande för () förklarade han i en intervju att nog bör glömma förhoppningarna om att få arrangera , men att /Åre bör ha goda möjligheter att få stå värd för ett vinterspel om man satsar på en ny kandidatur. Det står hursomhelst klart att det är som i första hand har möjlighet att få stå värd för. I /Åre finns de nödvändiga förutsättningarna för att arrangera ett av högsta kvalitet. Här finns goda klimatiska förutsättningar och en mycket omfattande erfarenhet av att arrangera stora tävlingar. Just nu pågår förberedelserna för alpina i Åre , ett stort mästerskap som skulle kunna ses som en bra förberedelse inför ett framtida . Erfarenheterna visar emellertid att en ny OS-ansökan måste ha en helhjärtad nationell uppbackning för att bli framgångsrik. Det räcker inte med ett starkt lokalt engagemang för att lyckas få stå värd för . Beslutet om att söka värdskapet för ett eller 2018 ska självfallet tas av idrottsrörelsen, men en positiv signal från riksdag och regering om att man från politiskt håll ser positivt på en ny OS-ansökan är självfallet en värdefull grund att utgå från. Ett skulle betyda mycket för idrottsrörelsen och motivera fler, särskilt barn och unga, att själva idrotta. Det vore en viktig insats för att långsiktigt stärka folkhälsoarbetet. För hela Mittsverige skulle ett innebära en mycket viktig injektion för framtiden. Det handlar om investeringar i infrastruktur och turism som annars skulle få vänta eller aldrig komma till stånd. Olympiska vinterlekar skulle medverka till att utveckla denna glesbefolkade del av till en attraktiv inflyttningsregion. Det är nu dags att på allvar börja arbeta på att samla nationen bakom en ansökan om att få arrangera i /Åre. Riksdag och regering har en viktig roll i dessa ansträngningar tillsammans med och idrottsrörelsen, näringslivet och de lokala myndigheterna. Ett uttalande om att ser positivt på en ny OS-ansökan skulle kunna bli en positiv signal om att det är dags för att börja förbereda en ny OS-ansökan!