mot · GR02Kr390 · 2003-10-07 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 , musik och teater 5 4.1 Pris- och löneuppräkning 5 4.2.1 Operan och 6 4.3 Regional verksamhet 7 4.4 Fria grupper 8 4.6 Barn och ungdom 11 4.6.1 De kommunala kultur- och musikskolorna 11 4.6.2 Kultur i skolan 11 5 Bild och form 12 5.1 Den offentliga konsten 12 5.2 Samtidskonst och konstpedagoger 13 5.3 Form- och designutredningen 14 5.4 Hemslöjd en viktig del av vårt svenska kulturarv 14 6.2 Verksamhetsmål och kvalitet 15 6.3 Filmen och människan 16 6.5 Rörliga bilder 16 7 Konstnärernas villkor 17 7.2 Bild- och formkonstnärer 18 7.2.1 Konstnärsstöd och ersättningar 19 7.2.2 Sammansättning av konstnärsnämnder 19 7.2.5 Ersättning för upphovsrätt 20 7.2.6 Avskrivning för konstinköp 21 2 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer med information om grunderna för beräkningen av pris- och löneuppräkningen inom kultursektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av resurser till länsmusiken samt annan regional musik-, teater- och dansverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om relationen mellan verksamhets- och projektbidrag för de fria grupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om länsmusikuppdraget. begär att regeringen genomför en utredning om spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fonogrammarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vårt krav på en utredning som ser över efterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en åtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medel till regionala filmcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inför nästa avtalsperiod omgående tillsätta en parlamentarisk referensgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för svensk film och Svenska Filminstitutets verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentlighetsprincipen bör gälla för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en tydlig inriktning och avgränsning inom området rörliga bilder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs angående konstnärliga yrkesutövares särskilda villkor samt pensions- och socialförsäkringsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dansutbildningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av de statliga konstnärsstöden och ersättningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av fördelningen av den statliga upphovsrättsersättningen.2 begär att regeringen återkommer med en översyn som syftar till att göra det möjligt för företag att skriva av inköp av samtidskonst.3 1 Yrkandena 8 och 16 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 18 hänvisat till LU. 3 Yrkande 19 hänvisat till SkU. Människan har en inbyggd skaparlust. Så länge vi vet har människor uttryckt känslor och önskningar genom till exempel konsten. Långt innan människan var bofast uttryckte hon sig genom bilder och danser och små barn tecknar och dansar ofta helt naturligt. Livet måste vara något mer än att bara överleva. Vi måste alla finna våra sätt att känna njutning i livet och konsterna kan vara ett sätt. Det handlar både om att ge uttryck för sin egen skaparlust och också om att ta emot och njuta av det andra skapar. Människans skapande som tar sig uttryck i de olika konstformerna är ett tecken på vårt behov av mer än materiella värden för att leva ett fullständigt liv. 4 , musik och teater , musik och teater är konstformer som var och en spelar sin unika roll för den skapande människan. Det är konstformer som alla människor har en relation till, som alla kommer i kontakt med. Musiken har en särskilt nära och gränslös betydelse för människor. Musiken finns tillgänglig för alla människor dygnet runt genom radio, TV och fonogram. Få andra kulturområden visar med sådan tydlighet hur kultur kan bidra till mänskligt välbefinnande. Teater är en konstform som ger stora möjligheter till inlevelse och identifikation. Antalet besökande ökar . Den sammanlagda publiksiffran för var 3,5 miljoner vid de 21 199 föreställningar som framfördes. Mer än hälften av dessa var barn- och ungdomsföreställningar. är ett uttrycksmedel för individen, som den har en social funktion som kan stärka gemenskap och samarbetsförmåga. som konstnärligt uttryck har länge endast betraktats som en exklusiv konstform men befinner sig i ett expansivt skede. Intresset för att se dans på scen har ökat, liksom intresset att själv delta i dansaktiviteter. Inte minst gäller detta barn och ungdomar, vilket kan ses som ett tydligt tecken på musik- och kulturskolornas stora betydelse. Den verksamhet som bedrivs inom musik-, teater- och dansområdet visar att gränserna mellan det professionella kulturlivet och amatörverksamhet handlar mer om gradskillnad än artskillnad och att den breda amatörverksamheten är en förutsättning för den specialiserade professionella nivån och vice versa. Vår syn på och stöd till amatörkulturen redovisas i motionen Folkrörelser och folkbildning. 4.1 Pris- och löneuppräkning År har , teatrar, orkestrar, fria grupper och andra kritiserat den bristande pris- och löneuppräkningen för kultursektorn. Regeringen fortsätter att hävda att den gör stora satsningar på området trots att verkligheten innebär allt mer urholkade anslag. Orkestrar, teatergrupper och andra tvingas nu minska antalet anställda för att klara ekonomin och har konstaterat att det kan ge färre grupper ekonomiskt stöd om inte en uppräkning sker. Som exempel kan nämnas att beräknat att för de regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna har anslagets urholkats med . För de nationella kulturinstitutionerna är motsvarande summa . Regeringen nämner i och för sig problemet men i budgetpropositionen talas det bara om en fortsatt dialog utan ett enda konkret förslag. Detta trots att problemet är väl känt och i stort behov av att åtgärdas. Det finns all anledning att rikta stor kritik mot regeringen på vilket sätt den har handskats med frågan. kräver nu att regeringen tar ett helhetsgrepp kring detta problem och återkommer till med information om på vilka grunder den beräknar pris- och löneuppräkningar för kultursektorn. Operan och Dramatiska Teatern är i högsta grad levande kulturklenoder. Det är angeläget att dessa nationella institutioner är öppna och tillgängliga för en bred allmänhet så att den del av kulturarvet som de förmedlar kan föras vidare till kommande generationer. Det är viktigt att de ständigt förnyas och att verksamheten håller en hög konstnärlig kvalitet. På så sätt kan de vara en inspiration för andra mindre institutioner runt om i landet. Hyrorna har, liksom för många andra kulturinstitutioner, varit ett problem för Operan och . (Problemen med ändamålsfastigheternas hyror har vi utvecklat i motionen Arkiv, bibliotek och museer.) En allt större del av anslagen har gått till att bekosta hyran för deras stora fastigheter. sänktes hyrorna för fem ändamålsfastigheter inklusive Operan och , men sänktes också anslagen. var kritiska till detta och vi har därför uttryckt behovet av att följa upp om denna hyressänkning fått de önskade effekterna. Regeringen har dock inte velat utreda detta och det ligger inte heller i direktiven till den utredning som pågår om ändamålsfastigheternas hyror. anser det vara orimligt att förhandlingar som leder fram till lägre hyror bemöts med motsvarande minskning av anslagen från statens sida. gör svensk och internationell samtida koreografi på hög professionell nivå tillgänglig. Eftersom dansen, till skillnad från teatern, saknar fasta institutioner ute i landet har blivit ett nationellt verktyg för att lyfta dansen som konstform. Man producerar ingenting själva utan fungerar som en gästscen där såväl nationella som internationella grupper kan finna en publik. har lyckats med det svåra konststycket att locka nya grupper att intressera sig för den moderna dansen. av publiken är . påpekanden från bland annat har regeringen nu börjat arbeta med frågor kring dansen och dansens infrastruktur runt om i hela landet. En stor hearing med aktiva konstnärer och arrangörer på danskonstområdet ordnades . I och med föregående års budgetproposition har fått ökat ekonomiskt stöd vilket vi tidigare begärt. har också fått ett samordnande ansvar för att skapa Dansnät och den nya organisationen har fått ett nationellt uppdrag för dansen . Vi är glada för att regeringen äntligen på allvar börjat engagera sig i dessa frågor och vi kommer med intresse att följa utvecklingen. har en mycket stor betydelse för svenskt teaterliv. verksamhet ger människor i hela landet möjlighet att se god teater av hög kvalitet. Den konstnärliga kvaliteten i verksamheten är hög vilket gör teatern till en inspirationskälla för förnyelse av svensk teaterkonst. Uppgiften att sprida teater över hela landet är viktigaste uppgift och dess decentraliserade organisation av teaterföreningar ligger väl i linje med den kristdemokratiska kulturpolitiken. Genom bland annat köpet av ser vi dock en fara att verksamheten är på väg att blir alltför Stockholmscentrerad. var av teaterns verksamhet förlagd till vilket kan jämföras med Rikskonserters och Riksutställningars . En sådan utveckling strider mot huvuduppgift och vi anser att därför bör sträva efter att bedriva en större andel av sin verksamhet ute i landet. Visserligen har en förbättring skett i jämförelse med 2001 men mer behöver göras för att sprida teatrarnas verksamhet ut i landet. Det är också viktigt att strävar efter ett nära samarbete med de regionala teatrarna så att de inte konkurrerar med varandra utan kan komplettera varandra. Det är viktigt att satsningen på musik, teater och dans sprids ut till olika delar av landet. Runt om i bedrivs en levande och kraftfull verksamhet i olika former. Eftersom vi menar att staten kan bidra till ett levande Kultursverige genom att ge näring till regionala kulturcentra, anser vi också att bidragen till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner är central. har stora nedskärningar gjorts på detta område och även om regeringen ökat anslagen något så har de långt ifrån täckt de behov som finns. Vi gör därför en satsning på de kommande två åren som bland annat ska minska effekterna av den bristande pris- och löneuppräkningen. För att kulturen ska få fäste ute i regionerna krävs vissa fasta institutioner. är en sådan institution som fått stor betydelse för kulturlivet i regionen. Sedan invigningen 1994 har den uppnått mycket goda resultat och nått ut till en bred publik. En tredjedel av göteborgarna besöker . har operan en beläggning på över 1000 personer per föreställning vilket är avsevärt högre än exempelvis Operan i . Vi anser att regionala satsningar som dessa är nödvändiga och att bör få ett ökat statligt stöd som en del i den regionala musik-, teater- och dansverksamheten. har på ett fåtal år blivit ett av stora besöksmål. Det före detta kalkbrottet, som utvecklats till en internationell festspelsarena, fortsätter att attrahera nya besökargrupper. Inte minst glädjande är det att dessa nya besökare kommer från alla åldersgrupper och kategorier, inte bara vana teater- och operabesökare. Vi anser att mycket väl motsvarar de krav som kan ställas på en musikteaterinstitution. Musikteater är en kostnadskrävande konstform som ställer stora krav på organisation och ledning. Att utan större statliga medel lyckats bygga upp en verksamhet som både sysselsätter musiker och sångare och attraherar stora publikgrupper är därför berömvärt. De fria grupperna är som en frisk vind som blåser genom Kultursverige. De är ofta nyskapande och söker sig på otraditionella vägar fram till en ny publik. De fria grupperna har en självklar plats i svenskt kulturliv och de står för mer än en tredjedel av alla föreställningar som framförs i . Ingen kan ifrågasätta de fria gruppernas betydelse och det är därför en självklarhet att de ska ges rimliga ekonomiska villkor att fortsätta verka. Liksom för den regionala teater-, dans- och musikverksamheten har regeringens låga uppräkning av löner och priser drabbat de fria grupperna hårt. har aviserat att det kommer att stödja färre grupper om inte en uppräkning sker. Många skådespelare, dansare och musiker arbetar under förhållanden som vi aldrig skulle acceptera för andra yrkesgrupper. Att ha någonstans att repetera, att få lön, att hinna repetera är ett axplock av de grundläggande verksamhetsfrågor där offentliga kulturmedel kan verka stödjande för de fria grupperna. Visserligen har regeringen höjt anslaget till de fria grupperna men det täcker långt ifrån den bristande pris- och löneuppräkningen. Därför tillför ytterligare fyra miljoner till de fria grupperna de kommande två åren. Vi anser dessutom att relationen mellan verksamhets- och projektbidragen behöver ses över för att få till stånd en långsiktigt hållbar utveckling för de fria grupperna. Det är inte rimligt att ordinarie verksamhet tvingas genomföras som projekt för att verksamhetsbidragen är otillräckliga. Det behövs även en snar lösning på frågan om hur pensionerna för de fria grupperna skall säkerställas. Det är oacceptabelt att regeringen ännu inte presenterat någon lösning på problemet. Musiken har en särställning bland konstformerna. Genom radio och TV når musiken ut till alla människor och är en naturlig del i vardagen på ett annat sätt än de flesta andra konstformer. sänder musik och televisionen . Därtill kommer de kommersiella radiokanalerna som ofta enbart har musik i sitt utbud. Radions musikutbud når på ett oöverträffat sätt ut till alla människor och det är därför viktigt att dess utbud speglar musikens bredd och att svensk musik, såväl äldre som nyproducerad, ges utrymme. Men den inspelade musiken kan aldrig ersätta det levande framförandet. Konserter med levande musik spelar en omistlig roll i musiklivet. Mer än hälften av befolkningen går på minst en konsert vilket gör konserten till en av de mest spridda kulturaktiviteterna i . Eftersom det finns ett så stort intresse för konserter är det viktigt att det finns ett utbud som representerar olika delar av musikområdet. har bland annat påpekat bristen på scener för populärmusiken, vilket bör uppmärksammas av riksdag och regering. Runt om i landet finns ett antal större och mindre professionella orkestrar som med stöd av stat, kommuner och landsting framför orkestermusik i hela landet. Det är såväl fria musikgrupper som regionala orkestrar och länsmusiken. Orkestrarna är beroende av de offentliga bidragen vilket också gör dem sårbara för förändringar i statsbudgeten. har efterfrågat en ökad långsiktighet från stat, kommun och landsting när det gäller stöd till orkesterinstitutionerna. Det är också nödvändigt att huvudmännen och bidragsgivarna tydligare formulerar orkestrarnas uppdrag, vilka ofta är mycket otydliga. Även om orkesterverksamheten finns spridd i hela landet är verksamheten fortfarande på många sätt Stockholmscentrerad. Det är i de stora institutionerna finns, här sker den övervägande delen av utbildningen av musiker och här finns de största möjligheterna att verka på frilansbasis. Många orkestrar ute i landet har därför ofta problem med rekryteringar, vikarier med mera, särskilt eftersom reglerna för traktamenten med mera är oklara för musiker, skådespelare med flera. I samband med kommande budgetarbete bör särskild hänsyn tas till de problem som är kännetecknande för orkestrarna ute i landet. Det finns också många platser i landet dit orkestrarnas verksamhet aldrig eller mycket sällan når. Det är därför särskilt viktigt att orkestrarna ute i landet får ekonomiskt stöd så att de kan turnera. har utifrån en motion från givit ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av orkestrarnas situation. Regeringen utlovade i föregående års budgetproposition att en särskild utredare ska tillsättas. Arbetet har dock knappt inletts, direktiven håller på att tas fram och förväntas bli klara . Själva utredningen tycks alltså dröja ytterligare vilket anser vara oacceptabelt. Utredningen borde vid det här laget vara i full gång. Vi förutsätter dock att när väl utredningen kommit igång den då kommer att ta till vara de resultat som tidigare presenterat. har i sin utredning orkester.nu påpekat ytterligare ett problem som bör uppmärksammas. har länsmusikens verksamhet allt mer övergått till att starta och/eller utveckla orkestrar och orkesterverksamhet. Detta har inneburit att två parallella organisationer för orkestermusik håller på att byggas upp, både de regionala orkestrarna och länsmusiken. ser en risk i en sådan utveckling som kan innebära att det ursprungliga länsmusikuppdraget försvinner och rådet efterfrågar därför ett tydliggörande av länsmusikuppdraget. Den svenska folkmusiken måste uppmärksammas och i alla sammanhang ses som en tillgång. Intresset för folkmusiken har växt och nått en yngre publik, det märks när man lyssnar på musikprogram i olika medier. I takt med den ökande internationaliseringen har behoven av att profilera sig utomlands ökat, så också på musikens område. Dessvärre är möjligheterna för detta starkt begränsade och folkmusiken och folkdansen har varit särskilt missgynnade vid fördelning av stöd till internationellt samarbete. Vi förväntar oss att skall ta ett större ansvar för en jämnare genrefördelning vid bidragsgivningen. 1999 invigdes Stallet, en fast scen för folk- och världsmusik. Att detta och liknande centra bildas är ett positivt steg i utvecklingen av det svenska musiklivet och utgör en manifestation för folkmusiken som självständig genre. Det är dock värt att påminna om att detta endast utgör det första steget i en process för att folkmusiken skall nå en jämlik ställning med andra genrer. Det är därför också angeläget att verksamheterna följs upp och får etablera sig genom långsiktiga satsningar och helhetslösningar. För att de folkmusiksatsningar som görs skall få bredast möjliga effekt är det viktigt att de nya genrecentren inte tillkommer på bekostnad av de stödformer som ligger till grund för deras verksamhet. Amatörverksamhet, arrangörsföreningar och festivaler är viktiga element för att folkmusikens bas och bredd skall säkras. Kulturlivets eldsjälar, amatörer och ideella arbetare spelar en ovärderlig roll inom kulturlivet och därför bör åtgärder för att utveckla amatörkulturområdet vidtas. kan inte verksamheterna enbart ske med ideella insatser. Bland annat måste arrangörsfrågan lösas så att fler arrangörer får möjlighet att arbeta hel- eller deltid med sin verksamhet. Duktiga, aktiva arrangörer är ofta av avgörande betydelse för musikens spridning. Vi vill också uppmärksamma festivalernas och spelmansstämmornas betydelse för musiklivet. Medan till exempel vunnit internationell uppmärksamhet och erkännande för sin långsiktiga utveckling av festivalutbudet finns en motsatt tendens i . I stället för att lyftas fram i kulturpolitiska sammanhang tvingas spelmansstämmorna och festivalerna motivera sin existens vilket är mycket synd då folkmusiken utgör ett omistligt kulturarv. Det finns en risk att verksamheter som lockar storpublik sätts i fokus på bekostnad av de något smalare festivalerna. vill understryka vikten av att en utredning om spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet skall påbörjas. finns inga särskilda pengar för detta ändamål. Regeringen meddelade att den ville pröva nya modeller för bidragsgivning till fonogramproduktion. Anledningen var enligt regeringen de ändrade förutsättningarna på fonogrammarknaden. Som en följd av detta minskades anslagen till fonogramutgivning. Detta beslut visade sig få mycket negativa följder för fonogramutgivningen så istället för att enbart fonogramstödet sänktes gjordes en generell sänkning av delposterna inom anslaget. Detta visar på hur ogenomtänkt regeringens förslag var från början. Vi menar att det finns all anledning att bevaka detta område framöver, inte minst vad gäller olika genres skilda förutsättningar på musikmarknaden. har fått i uppdrag att analysera effekterna av fonogramutgivningen av olika genrer. Detta arbete ska redovisas . Vi anser dock att beslutet om neddragning var förhastat och tillför därför verksamheten . 4.6 Barn och ungdom 4.6.1 De kommunala kultur- och musikskolorna De kommunala kultur- och musikskolorna har under grundlagt och utvecklat många människors musikintresse. Den nedåtgående trenden för kommunernas kultur- och musikskolor har dock vänt. Många kommuner har börjat se dessa skolor som en ovärderlig verksamhet. Ett viktigt arbete för musik- och kulturskolorna bedrivs av SMoK, . Att organisationen nu innehar det nationella uppdraget på musikområdet är positivt inte minst när det gäller att stärka kulturarbetet i landets grundskolor. Det pris som SMoK utdelar till årets bästa kultur- och musikskola har säkert bidragit till att öka uppmärksamheten kring dess betydelse för hela kommunens utveckling. Varje barn bör även få möjlighet att spela ett instrument under sin skoltid. Musik- och kulturskolorna har ett värde i sig och är inte ett medel för att nå ökade exportinkomster. 4.6.2 Kultur i skolan Kulturen främjar det kreativa tänkandet och fantasin och främjar därmed inlärningsförmågan. Kulturverksamhet gör det möjligt för människor med olika bakgrund att mötas på lika villkor. I den svenska skolan har det praktiska kunnandet nedvärderats till förmån för mer teoretiska ämnen vilket vi anser vara oacceptabelt. Det är viktigt att skolorna, både under elevens val i och under det individuella valet på gymnasiet, kan erbjuda olika former av kulturaktiviteter. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök utan bör i stället ge en ytterligare dimension åt skolkulturen. För att eleverna på bästa sätt skall ta till vara till exempel teater- eller museibesöket bör samarbetet mellan skolorna och teater- och museibranschen stärkas. Det kan vara ett samarbete där alla yrkesgrupper inom teatern lyfts fram och där satsningarna sker i anknytning till skolans olika ämnesstudier. Möjligheten för eleverna att få närmare kontakt med olika kulturformer är avgörande för att väcka kulturintresset hos nya grupper. För att det individuella kulturintresset skall få tillfälle att växa och blomstra bör kultursatsningar i samverkan mellan hem, barnomsorg, skola och olika fritidsverksamheter uppmuntras. Ett område med direkt anknytning till kultur och skola är den alltmer efterfrågade dramapedagogiken. Dramapedagogiken används till exempel med stor framgång i olika problemsituationer i skolan, men också organisationer, föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teater använder sig av dramapedagogiken. Dramapedagogernas utbildningssituation måste aktualiseras. Yrkesutbildningen bedrivs endast i mycket liten skala och många söker till det begränsade antalet utbildningsplatser. Behoven av dramapedagogik är stora och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger med råge tillgången. Vi vidhåller därför vårt tidigare krav på en utredning som ser över efterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger. 5 Bild och form Bild- och formkonstnärer visar oss nya sätt att se på världen. De utmanar det invanda, visar på skönheten i det enkla och framställer klipp ur verkligheten i former och färger. 5.1 Den offentliga konsten har i uppgift att verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön.