ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub468 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om höjt forskningsanslag till i enlighet med vad som anförs i motionen. har etablerat sig som ett av landets ledande. Utvecklingskraften är stark och rikt på nydanande idéer, i synnerhet inom området tvärvetenskaplig forskning. är en viktig del av den högteknologiska forskningsregion som utgörs av Uppsala- och Stockholmsområdena samt . har antalet studenter mer än fördubblats. uppgår de till 25 000 fördelade på 90 utbildningsprogram och 500 fristående kurser. Beträffande forskningen, som är av stor vikt för att kunna bibehålla en hög kvalitet på utbildningen, har omfattningen endast ökat med en tredjedel. universitets senaste satsning, Campus , har varit lyckad. Tillströmningen av elever är god och många av de nya utbildningarna starkt efterfrågade. För att utvecklingsarbetet skall kunna fortgå på ett framgångsrikt sätt krävs även en fortsatt utbyggnad av forskningen. har dock ett relativt lågt forskningsanslag i förhållande till omfattningen av grundutbildningen. Med det nuvarande låga forskningsanslaget riskeras därför kvaliteten inom utbildningen. Universitetens och vissa högskolors forskningsanslag som andel av grundutbildningsanslaget Källa: Regleringsbrev för . bör tillföras forskningsresurser i samma omfattning som jämförbara universitet. Detta är även viktigt för att verksamhet vid Campus skall kunna utvecklas utan att det sker på bekostnad av andra viktiga delar av verksamhet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ökade forskningsanslag till .
mot · GR02Ub469 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafikantutbildning på som valbar kurs. I dagens skola ges inte generellt någon trafikantutbildning. hänger det på brinnande lärare om barn och ungdom skall få ett trafiksäkerhetsmedvetande, men för att detta skall bli möjligt måste lärarna få verktyg för att ge den bästa utbildningen till barnen. Eftersom detta är en bristvara inom lärarutbildningen blir därför metodik och pedagogik kring undervisningen i trafiksäkerhet på eftersatt. Med detta menar vi inte att det skall bli obligatoriskt med trafikundervisning i skolan. Däremot anser vi att i det naturliga umgänget med barnen skall lärarna på pedagogiskt sätt kunna förmedla relevanta kunskaper om hur man uppför sig som trafikant. Vi menar att det är nödvändigt att landets lärarhögskolor i sina utbildningsplaner kunna erbjuda trafikantutbildning anpassad för som valbar kurs.
mot · GR02Ub470 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landets kommunala skolor bör omvandlas till självständiga enheter, där medarbetarna med fullt ansvar för verksamhetens utveckling har att besluta om skolans angelägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella riktlinjerna och målen för skolans verksamhet skall uppnås och avgöras av respektive skola. Skolledningar och lärare är bakbundna av lager på lager av politiska beslut. De som har att verka i skolan saknar tillräckligt inflytande över sin situation. Det sätt den svenska skolan organiseras och drivs på är föråldrat, vilket är en grund för de problem som visar sig i undersökningar om skolans resultat. styrs skolan av , Myndigheten för skolutveckling, kommunfullmäktige, barn- och ungdomsnämnder, kommundelsnämnder och brukarstyrelser. Det är en topptung och byråkratisk organisation, med starkt begränsad frihet för skolornas ledningar. De som arbetar i skolan skolledning, lärare och elever har alldeles för litet inflytande över skolans arbete. De som har det praktiska ansvaret har inte rätten att fatta beslut. De som inte arbetar i skolan politiker på olika nivåer har alldeles för stort inflytande. De som fattar beslut behöver aldrig se de praktiska konsekvenserna av besluten. Den uppdelade och oklara ledningen av skolan gör också ansvarsutkrävande mycket svårt för föräldrarna. Vem skall man som förälder vända sig till om man är missnöjd med skolans miljö, som i sin tur beror på skolans ekonomi, som i sin tur bygger på skolans anslag och lokalkostnader, som i sin tur är beroende av kommunens budget, som i sin tur är beroende av statsbudgeten? Ansvaret och möjligheten att ta beslut måste flyttas till skolorna, där skolledning och lärare tillsammans med barn och föräldrar kan forma verksamheten. För att åstadkomma detta måste kommunfullmäktige, barn- och ungdomsnämnder, kommundelsnämnder och politiskt frammanade brukarstyrelser lyftas bort från styrningen av skolan. Det innebär inte att det inte skall finnas kommunala skolor, men väl att de som arbetar i skolan styr verksamheten bättre än de som inte gör det. skall lägga fast nationella riktlinjer och mål för skolans verksamhet. Det skall finnas en nationell målbaserad läroplan. Men hur målen nås skall avgöras av respektive skola. Alla skolor måste frigöras från politiken, göras till självständiga enheter för att få fungera som friskolarna gör, med fullt ansvar för verksamhetens utveckling och fulla beslutsmöjligheter över skolans angelägenheter placerade hos skolans medarbetare och ledning. Konkurrens mellan skolor skulle ha stor betydelse för skolornas kvalitet.
mot · GR02Ub473 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildade tolkar. Behovet av kvalificerade tolkar kommer att öka dramatiskt , men beredskapen är dålig. Det råder stor brist på utbildningsplatser och tillsynen över tolkarna är otillräcklig. Kammarkollegiet kan visserligen dra tillbaka en auktorisation men det händer mycket sällan. Det är svårt att bevisa att en tolkning varit dålig. , där prövningen är skriftlig, läggs ner och förhandlingarna kommer att vara muntliga, behövs dessutom fler tolkar än . Denna bedömning gör Kammarkollegiet, som auktoriserar tolkar. Av cirka 5 000 tolkar, som är verksamma i , är mindre än 800 auktoriserade och undermålig tolkning kan få förödande konsekvenser. Enligt , som har ett övergripande ansvar för utbildningen av tolkar, kan rättssäkerheten vara i fara. Tolken kanske inte förstår alla termer som används i en rättegång och av de 130140 språk som förekommer i är det bara möjligt att bli auktoriserad i 34 av dessa. , som lyder under , har som sitt ansvar att fördela pengar till de folkhögskolor och studieförbund som ordnar kurser för tolkar. Det finns många sökande till de olika utbildningsplatserna, men pengarna räcker inte till fler tolkelever. Fler tolkar måste utbildas för att säkerställa både att det finns tillräckligt med tolkar och att utbildningen håller tillräckligt hög kvalitet. Regeringen måste vara observant och noga följa utvecklingen och anslå nödvändiga medel så att tillräckligt antal välutbildade tolkar finns att tillgå .
mot · GR02Ub476 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elöverkänslighet. Vi använder oss mer och mer av elektrisk utrustning som avger elektromagnetisk strålning. Inte minst har användningen av mobiltelefoner ökat explosionsartat . Vi vet ännu inte med säkerhet vad det kan ge för konsekvenser för människors hälsa. En del av vår befolkning anser sig dock lida av så kallad elöverkänslighet. Den forskning som bedrivits på området har inte kunnat hitta de tydliga samband som behövs för att fastställa en diagnos. Det innebär t.ex. att elöverkänslighet inte kan klassas som arbetsskada . Trots detta finns det minst 200 000 svenskar som har stora problem att klara sitt vardagliga liv och som är övertygade om att det beror på exponeringen av elektromagnetiska fält. Med den ökande exponeringen och den pågående utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät, men även med tanke på det stora antalet personer som påstår sig lida av detta, måste frågan utredas noggrant. Forskning om radiovågors effekter har pågått omkring , men effekterna på hälsan är långt ifrån klarlagda. Forskare är eniga om att radiovågor värmer upp hela eller delar av kroppen. Sådan uppvärmning kan leda till störningar i olika kroppsfunktioner, och därför har man utformat gränsvärden för strålning. Ändå vet man inte hur exempelvis den snabbt ökande mobiltelefonanvändningen och strålning från alltfler och starkare antenner påverkar människan på . Därför är det nödvändigt med fortsatt forskning kring de elektromagnetiska fälten och deras följder. Regeringen bör i sin kommande forskningspolitiska proposition peka på behovet av denna forskning.
mot · GR02Ub477 · 2003-10-07 00:00:00 — Information, stöd och rådgivning till personer med läs- och skrivsvårigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om information, stöd och rådgivning till personer med läs- och skrivsvårigheter. har Förbundet och Skrivsvårigheter, FMLS, bedrivit informations- och rådgivningsverksamhet. Verksamheten har gått under namnet Skriv-Knuten. Ingen annan arbetar med denna form av kostnadsfri stöd och rådgivning till en utsatt grupp. Där finns samlad kunskap om pedagogik och olika hjälpmedel som finns att tillgå, både i skolan och i arbetslivet. Gruppen med läs- och skrivsvårigheter är stor. Enligt undersökningar har av eleverna stora läs- och skrivsvårigheter, och den senaste PISA-undersökningen visar att av eleverna i årskurs 9 ligger på den lägsta graden av läsförståelse. har Skriv-Knutens verksamhet erhållit bidrag från och . Anslaget överflyttades till Myndigheten för skolutveckling. har myndigheten aviserat att inget bidrag kommer att utgå. Förlusten av statsbidraget kan leda till att verksamheten läggs ned. Detta kommer att drabba den enskilde som får stöd och råd. Men det här gäller inte bara den enskilde utan även lärarutbildningarna och myndigheter med flera som får hjälp och information om det aktuella funktionshindret. Risken finns också att antalet ärenden kommer att öka hos berörda myndigheter såsom och med motsvarande ökade kostnader samt även ett ökat antal tillsynsärenden. Vi vill därför uppmärksamma det stora behovet av stöd och rådgivning för personer med läs- och skrivsvårigheter.
mot · GR02Ub478 · 2003-10-07 00:00:00 — Kunskaper om dyslexi i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att kunskapen om funktionshandikappet dyslexi ges ökad uppmärksamhet i lärarutbildningen. Dyslexi, dvs svårigheter med ord och bokstäver, är ett vanligt förekommande funktionshandikapp i . Antalet personer som har dyslexi är svårt att beräkna, men av befolkningen har tydlig dyslexi och ytterligare visar vissa små tecken på dyslexi. Den som har läs- och skrivsvårigheter/dyslexi har en extra tung börda att tillägna sig ny kunskap. Det måste därför vara skolans och hemmens skyldighet att underlätta och minska denna börda så mycket som möjligt. Alla barn som fyllt måste gå i skolan. Det är lagstadgat. Det är också lagstadgat att skolan måste hjälpa elever med särskilda behov, och dyslexi ingår i särskilda behov. En stor del av ansvaret läggs på lärarna. Därför är det viktigt att den kunskap som finns om dyslexi integreras i lärarutbildningen så att alla lärare, inte bara speciallärarna, får de förutsättningar som krävs för att kunna vara ett stöd och en resurs för elever med dyslexi. Det bedrivs en hel del forskning om dyslexi, och det finns en mängd teorier om olika metoder för lärare att arbeta med barn som har dyslexi. Exempel på metoder är att erbjuda muntliga prov, läsa skriftliga prov för eleven, ge elever lästexter som ska läsas under lektionstid i förväg. Allt detta kräver att läraren är utbildad i ämnet för att de ska ha förutsättningar att ge det stöd som barn med dyslexi behöver för att uppnå kunskapskraven i skolan.
mot · GR02Ub479 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning mot mobbning. hade inte någon lagstiftning mot att aga barn. Detta medförde också att aga var långt ifrån ovanligt. Efter det att i lag förbjöd aga sjönk övergreppen mot barn markant, och agas ytterst få barn. Mobbning är den enskilt viktigaste frågan när barn och unga tillfrågas om vad som är viktigt att ordna upp i deras tillvaro. Det är ofta inte alltid som mobbade barn säger att det är de vuxnas förnekande och blundande som de upplever som det verkliga sveket. Att barn mobbas är alltid oacceptabelt, men det är också helt oacceptabelt att de vuxna väljer att inte se det som sker. Jag menar att det resultat som förbudet mot aga visat på ger vid handen att lagstiftning mot mobbning också kunde bli framgångsrik. Alldenstund barn mobbas måste det vara det vuxna samhällets ansvar att med alla medel hjälpa barnen. I FN:s konvention om barns rättigheter sägs det att det är barnens bästa som skall komma i första rummet. Alla barn har rätt att leva ett liv trygga i förvissningen om att mobbning är i lag förbjudet.
mot · GR02Ub480 · 2003-10-07 00:00:00 — Fysiska aktiviteter i för- och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fysiska aktiviteters och kostvanors roll i för- och . kan vi se en kraftig ökning av antalet överviktiga bland både barn och vuxna. Det finns många olika orsaker till övervikten. Det finns forskning som visar att övervikt även är en klassfråga. Våra matvanor har förändrats . Allt färre planerar måltiden och dagsbehovet efter kostcirkeln. Detta får stor betydelse för barn och ungdomar under uppväxten då rätt kost är viktig för utveckling och den energi man som barn behöver för att klara av sin dag i för- eller . I takt med förändrade levnadsvanor är det alltfler barn och ungdomar som rör sig allt mindre, inte minst i naturliga lekar. För att möta dessa olika problem som handlar om vanor och traditioner bör fysiska aktiviteter och matens betydelse ges ökat utrymme i för- och . Det handlar om elevhälsa i ett långsiktigt perspektiv för morgondagens vuxna.
mot · GR02Ub481 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan. Körkortsfrågan är en jämlikhetsfråga. Många ungdomar har inte ekonomiska möjligheter att skaffa sig körkort. Det är på väg att bli en klassfråga om du har råd eller inte att skaffa dig körkort. Att ha genomgått en körkortsutbildning är ofta en förutsättning för att kunna bo kvar i glesbebyggda områden där avstånden är stora och där kollektivtrafiken inte utgör något praktiskt alternativ. För att kunna pendla mellan bostaden och arbetsplatsen krävs det ofta tillgång till egen bil och körkort. Dessutom ställer många företag krav på att de anställda innehar körkort. Kommuner ställer inte sällan detta krav eftersom det är en förutsättning för att de anställda inom t.ex. hemvården skall kunna besöka de olika vårdtagarna. Även när det gäller fritidsaktiviteter underlättar det naturligtvis mycket om ungdomarna har körkort och slipper vara beroende av föräldrar eller kompisar. Alla ungdomar ska ha möjlighet att delta i den aktivitet de själva vill, men dagens kommunikationer mellan orterna omöjliggör detta t.ex. i glesbygden där det kanske går en eller två bussar per dag. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att vägtrafiken är säker. Det gäller politiker, planerare, väghållare som , kommunerna, transportföretag, fordonstillverkare m.fl. Nollvisionen är ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten där ingen ska dödas eller skadas allvarligt på vägarna. Trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan, eller i samband med skoldagen, skulle ge ett mer trafiksäkert samhälle där syftet med nollvisionen lättare kan uppnås.
mot · GR02Ub483 · 2003-10-07 00:00:00 — Skolans ansvar för demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om värdet av demokrati och om vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. riksdagsval sjönk valdeltagandet bland förstagångsväljare till . Vid val var valdeltagandet och hos denna grupp. Mer anmärkningsvärt är att av förstagångsväljare med utländsk bakgrund valde att använda sin rösträtt. En studie som gjorde 2000 visade på det oroande faktum att det bland förstagångsväljarna fanns en relativt stor grupp bland 18-åringarna som inte tänkte rösta och att det bland dem fanns ett antal gemensamma drag. Deras föräldrar har jämförelsevis kortare utbildning, andelen ungdomar som talar svenska hemma är lägre, färre ungdomar i denna grupp har tillgång till tidning och de som går på gymnasiet går i första hand på ett yrkesförberedande program. Inför skolvalet var det få skolor med inriktning på yrkesförberedande program som arrangerade skolval. Enligt grundlagen ska det allmänna verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Skolan ska lära nya årskullar av ungdomar vad demokratin går ut på så att de grundläggande demokratiska värdena och respekten för mänskliga rättigheter som vårt samhälle vilar på förs vidare och upprätthålls. Även om skolan inte är upphov till att ungdomar har sämre välfärdsförutsättningar har skolan ett ansvar att främja en positiv syn på demokrati och aktivt medborgarskap bland unga. Studier visar tydligt att de som inte avser att rösta anser sig inte heller ha fått kunskap genom skolan om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. I skolan behöver dessa ungdomar därför mer tid än andra för att diskutera och praktisera demokrati i olika former. Det behövs ett aktivt ansvar från skolans sida att stärka den enskilde individens egenmakt och självkänsla för att på så sätt stärka det demokratiska systemet som är grunden för vårt gemensamma samhälle. Detta är en av framtidens största utmaningar. Lyckas vi inte riskerar vi att få ett demokratiskt A- och B-lag. Skolan måste därför ta ett större ansvar för att förmedla kunskaper till elever om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Demokrati och inflytande måste vara en naturlig del i skolans arbete redan från första skolåret. Skolan måste också ta ett större ansvar för att vara positiv till att öppna sig mot och samverka med det omkringliggande samhället. Det gäller inte minst vad gäller föreningsliv och politiska demokratiska partier och dess ungdomsorganisationer. Formerna och upplägget för undervisningen är en angelägenhet för lärare och skolledning i samråd med eleverna. Men att ungdomar inser värdet av demokrati och upplever att de kan påverka samhället genom sitt valdeltagande är en angelägenhet för hela vårt demokratiska samhälle, och här har skolan ett stort ansvar.
mot · GR02Ub484 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kamratstödjare i alla skolor. Många barn känner sig oroliga i skolan. Det sker kränkningar som ingen skall behöva utstå. Droganvändandet kryper också längre och längre ner i åldrarna. Det sker stora satsningar för att öka personalen i skolorna, men det räcker ändå inte. Framför allt räcker det inte för att täcka områden där de största kränkningarna sker, på raster, i uppehållsrum, på håltimmar och i andra situationer och tidpunkter då inte så många vuxna finns runtomkring eleverna. Kamratstödjare är en metod som bygger på att unga vuxna anställs som goda förebilder för barn och ungdomar. Ofta sker detta i samverkan med föreningslivet på orten och till viss del på ideell basis. Kamratstödjarna skall finnas tillgängliga under skoldagen för samtal och kontakt med eleverna. Arbetet omfattar förutom arbete mot mobbning även förebyggande insatser mot droger och kriminalitet. En positiv, trygg och stödjande skolmiljö är en förutsättning för inlärning, något som alla barn har rätt till. Kamratstöd är en sådan metod som bidrar till att förändra skolmiljön i positiv riktning.
mot · GR02Ub485 · 2003-10-07 00:00:00 — Skolbarns inflytande över sin arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan. Demokratin får aldrig tas för given och måste alltid erövras. För att demokratin skall förbli det viktigaste verktyget i vårt samhälle måste våra barn få arbeta med den som ett naturligt inslag från tidiga år. Rätten att bli hörd, sedd och respekterad fastställs i . Rätten att utöva inflytande gäller inte bara den personliga situationen utan också de verksamheter barn deltar i. Barn och unga har alltså rätt att medverka vid sådana avgöranden som rör deras situation och omgivning, alltefter ålder och mognad. Att ha inflytande över sin arbetsmiljö torde vara den mest grundläggande rättigheten för barn från tidig ålder. Det måste ske ett aktivt arbete med både den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön på våra skolor, och där måste eleverna ha både ett reellt inflytande och befogenheter. Det finns också lokaler som vuxna inte bevistar lika ofta som elever, där de vuxna har svårt att över huvud taget veta vad som sker. En god arbetsmiljö är en grundförutsättning för att göra ett bra arbete för alla som arbetar i skolan, både personal och elever. Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte alla problem, men det kan ses som ett steg på vägen. Det är viktigt att eleverna tidigt får vara delaktiga i arbetsmiljöarbetet och med stigande ålder få utökade rättigheter och mer befogenheter. har eleverna rätt till egna skyddsombud fr.o.m. årskurs 7 i , men de har inte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombud bör utses fr.o.m. årskurs 1 och successivt få mer befogenheter. Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- eller rösträtt. Det borde vara en självklarhet. Elever har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vara rimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för att på ett bättre sätt representera majoriteten på arbetsplatsen, dvs. skolan, nämligen eleverna.
mot · GR02Ub486 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enskild förskola. I läroplanen för förskolan, Lpfö 98, uttrycks vilka krav och förväntningar barn och föräldrar kan ha på förskolan. Läroplanen ligger även till grund för bedömningen av enskilda förskolor. Läroplanen skall också vara vägledande för familjedaghem. Skollagen tillåter enskilda huvudmän att starta enskilda förskolor om kraven på pedagogiskt utbildad personal, ändamålsenliga lokaler och pedagogisk verksamhet som grundar sig på Lpfö 98 uppfylls. Det står också att barngruppen skall ha en lämplig sammansättning och att riktlinjerna i läroplanen för det målinriktade arbetet i förskolan vänder sig dels till alla som arbetar i förskolan, dels till arbetslaget. Med arbetslag anses den personalgrupp som har det pedagogiska ansvaret för en viss grupp barn. Det står däremot ingenting om hur liten en barngrupp får vara eller hur ett arbetslag skall vara sammansatt. Det finns kommuner i som har, inom lagens ram, tillåtit pedagogiskt utbildad personal att starta enskilda förskolor där en person är ensam om att bedriva förskolan och gruppen består av ett fåtal barn i förskoleåldern, varav ca hälften (2 av 4) är personalens egna. Kommunen tillåter även att de egna barnen skrivs in i förskolan, och följaktligen betalar kommunen också ersättning för dessa. Frågan är om inte detta skall klassificeras som ett familjedaghem som inrymmer ett förtäckt vårdnadsbidrag. För att en barngrupp skall ha en lämplig sammansättning och läroplanens krav och mål skall kunna uppnås bör möjligheterna att kunna driva förskola på det sätt som beskrivits ses över. Antalet barn i vad som kan klassificeras som enskild förskola bör vara en utgångspunkt i översynen, liksom huruvida enskild förskola skall kunna bedrivas av endast en enskild person.