ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GQ02MJ12 · 2003-02-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:41 Ändringar i fiskelagen, m.m. avslår regeringens förslag såvitt avser höjning av straffet för brott mot fiskelagen. avslår regeringens förslag såvitt avser höjning av de s.k. normerande böterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om varning första gången någon begår brott mot fiskebestämmelserna i stället för indragning av licens och fartygstillstånd. Svenska fiskare är föregångare då det gäller ett uthålligt fiske. Det är viktigt att spelar en aktiv roll i EU för att få ett uthålligt och hållbart fiske. Det är viktigt att alla länder som fiskar respekterar de överenskommelser om kvoter, fredningstider och fredningsområden som avtalats. Det är betydelsefullt att alla nationer använder selekterande redskap som endast fångar fisk av den storlek som man kommit överens om. Här måste vara aktivt och pådrivande så att alla länder som fiskar i gemensamma vatten följer gjorda överenskommelser. får svenska fiskare inte exportera, t.ex. lax till övriga EU p.g.a. höga dioxinhalter, som danska fiskare som fångar sin lax i samma vatten som de svenska fiskarna har rätt att exportera sina fångster. Det är inte rimligt och den måste driva svenska fiskares lika rätt vid kommande förhandlingar om fisket. I proposition 2002/03:41 Ändringar i fiskelagen, m.m. föreslår regeringen att straffet för fiskebrott höjs till max fängelse. För grovt brott föreslås maxstraffet fängelse. En skärpning är inte befogad. Det har i stort sett inte hänt att brott mot fiskelagen ansetts vara så grovt att fängelse har behövt utdömas. Någon höjning av nuvarande möjliga maxstraff, sex månaders fängelse, finns därför enligt min mening inte behov av. Denna uppfattning delas av en del av remissinstanserna. I propositionen föreslås också en kraftig höjning av s.k. normerade böter. Normerade böter är baserade på fartygets motorstyrka. () framhåller i sitt remissvar att denna form av böter endast förekommer i ett par specialförfattningar och att det tidigare diskuterats att helt avskaffa denna påföljdsform. Det är därför fel att kraftigt höja denna bötesform. Vidare föreslås att den straffrättsliga påföljden vid överträdelser av fiskebestämmelserna i samband med yrkesfiske skall kunna förenas med återkallelse av yrkesfiskelicens och fartygstillstånd. Denna åtgärd bör inte komma i fråga utan mycket starka skäl och vid grova överträdelser. En rimligare åtgärd är att utfärda varning vid förstagångsöverträdelse av lagen. Någon av remissinstanserna uttrycker dessutom tveksamhet till om förslaget är förenligt med regeringsformens bestämmelser om skydd för yrkes- och näringsfriheten samt med den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.
mot · GQ02MJ13 · 2003-02-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:41 Ändringar i fiskelagen, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppgiftsskyldighet och straffsatser. Inledningsvis vill jag framhålla att propositionen innehåller många bra förslag som kommer att göra att situationen avsevärt kommer att förbättras. Trots detta är det två områden som jag tycker att det finns anledning att komma med förslag och synpunkter på. För det första anser jag att skrivningen Uppgiftsskyldigheten bör i princip omfatta all fiske som med stöd av enskild rätt bedrivs för försäljning är olyckligt vald. Jag anser att skrivningen kort och gott skall vara Uppgiftsskyldigheten skall omfatta allt fiske . Det är en skrivning som inte kan missförstås och som likställer alla som den inte ger utrymme för godtycklighet i bedömningen av vilka som är uppgiftsskyldiga. För det andra så anser jag att straffpåföljderna skall ökas i större omfattning än vad propositionen anser. I ett europeiskt perspektiv är de nuvarande straffen mycket låga, vilket också omtalas i propositionen. Förslaget om att ta ut en avgift som skall motsvara den otillåtna fångstens värde anser jag skall vara ett minimistraff i denna del. Därutöver tillkommer höjningen av straffmaximum vad gäller brott mot fiskelagen som renderar fängelsestraff. Där är höjningen till fängelse även detta ett minimum anser jag. Min åsikt är att det skall jämställas med straffskalan för jaktlagen.
mot · GQ02MJ16 · 2003-02-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:41 Ändringar i fiskelagen, m.m. avslår regeringens lagförslag såvitt avser den utvidgade uppgiftsskyldigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att återkallande endast får tillgripas vid upprepade större överträdelser och inte får ske på ett sätt som kan äventyra rättssäkerheten. Det är av yttersta vikt att vi gemensamt tar ansvar för att våra fiskbestånd förvaltas på bästa sätt. Bästa sätt i detta fall är enligt vår mening en förvaltning som gör att vi fortsatt och uthålligt kan fortsätta ett betydande fiske. Skälen till detta är flera, fisk är ett utmärkt livsmedel, fisket och kringnäringarna är en betydande näring i framförallt kustregionerna. Vi har sett exempel där kortsiktig politisk har varit viktigare än målet långsiktigt livskraftiga fiskbestånd. Svenska positioner har i vissa avseenden visat sig vara rent kontraproduktiva gällande målet att bättre förvalta fiskbestånden. Risken finns att man inte ser skogen för alla träd. I skenet av detta måste påpekas att internationellt fungerande åtgärder är en nödvändighet för att lyckas med förvaltningen. När det gäller kontroller skall arbetet med kontrollerna stå i proportion till nyttan av kontroller, det skall också vara klart vem som skall omfattas av kontrollerna. Vidare måste även samhällets kontroller präglas av respekt för äganderätten. Detta kan t ex komma att beröra enskilda fiskevatten. Vi vill med detta avstyrka den föreslagna utvidgade uppgiftsskyldigheten. Detta bör ges regeringen tillkänna. Propositionen rör till stor del påföljderna vid överträdelser, även här gäller det att straffet skall stå i proportion till förseelsen. Återkallande av yrkesfiskelicenser och fartygstillstånd är mycket kraftiga åtgärder. Det skall därför bara tillgripas vid upprepade större överträdelser. Återkallande får heller inte ske på ett sätt som kan äventyra rättssäkerheten. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GQ02Sf8 · 2003-02-05 00:00:00 — Vilka skäl har vägt för eller emot ett bifall ur barnets perspektiv, har barnet hörts och på vilket sätt skulle ett avslag påverka barnet? Vi anser vidare att asylprocessen behöver göras mer barnvänlig. När barn intervjuas skall det göras av personal som har särskild kompetens att tala med barn. Ytterligare insatser vad gäller utbildning om barnets bästa och hur detta skall hanteras krävs. Vad gäller de ensamkommande barnens situation, så behöver den belysas ytterligare. Eftersom barnen ofta är otrygga och mår dåligt på andra sätt, riskerar ett tillfälligt uppehållstillstånd att kraftigt försämra barnets möjligheter att utvecklas och integreras i . Det är av stor vikt att kopplas in när en asylutredning startar, så att barnet får den hjälp som behövs. Därmed bör det också ses över huruvida de kommuner som tar emot ett flertal barn får extra resurser tilldelade. Dessutom bör handläggningstiden inte vara . Gömda barn tas inte heller upp i skrivelsen. Trots att antalet barn som lever gömda har minskat anser vi att de barn som lever gömda tillsammans med sina familjer bör få amnesti eller uppehållstillstånd av humanitära skäl. Barn som lever gömda lever under mycket svåra förhållanden och under stor press. Argumentet att föräldrar skulle utnyttja sina barn i asylprocessen och få amnesti genom att gömma sig är ett cyniskt påstående. De allra flesta föräldrar utsätter inte sina barn för stora påfrestningar i onödan, att välja att gå under jorden vittnar mer om den rädsla etc. som föräldrarna känner för att skickas tillbaka. Ge gömda barn och deras familjer amnesti!
mot · GQ02So33 · 2003-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:36 Behandling av personuppgifter inom avslår regeringens förslag om att regeringen eller annan myndighet får meddela föreskrifter om sammanställningar av personuppgifter för . Personuppgifter bör regleras i lag Regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter inom har fortfarande karaktär av ramlag. har vid upprepade tillfällen framfört synpunkten att bestämmelser som rör integritetskänsliga personuppgifter skall regleras i lag och inte genom föreskrifter meddelade av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Vi anser att Lagrådets kritik i beredningen av föreliggande förslag inte ger oss anledning att ändra inställning. Vi instämmer därför i Lagrådets påpekande att den föreslagna lagen har alltför mycket karaktär av ramlag. Vi anser att regeringens förslag vad gäller möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter gällande ändamålen med behandling av personuppgifter, begränsningar i sökbegrepp, samkörning och direktåtkomst av personuppgifter som behandlas automatiserat bör avslås. Fler bestämmelser om behandling av personuppgifter bör beslutas av genom lag.
mot · GQ02So35 · 2003-02-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:42 Vissa förbrukningsartiklar avslår regeringens förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. uppdrag omfattar inte förbrukningsartiklar som under vissa förutsättningar tillhandahålls kostnadsfritt. Regeringen menar i sitt förslag att frånvaron av en statlig priskontroll för dessa artiklar kan leda till att priserna för dem skjuter i höjden på ett omotiverat sätt. Vi är av motsatt uppfattning. Statlig prisreglering ger ofta omotiverat hög prissättning. Nuvarande ordning ger landstingen möjligheter att förhandla om prissättningen med olika leverantörer för de förbrukningsartiklar, som tillhandahålls kostnadsfritt. Att bibehålla denna möjlighet innebär en sund konkurrens i upphandingen av dessa förbrukningsartiklar. Detta, menar vi, ger bättre möjligheter till en lägre och påverkbar kostnadsnivå för landstingen än vad en central statlig prisreglering kommer att göra. Med denna motivering vill vi att avslår regeringens förslag.
mot · GQ02So36 · 2003-02-07 00:00:00 — med anledning av förs. 2002/03:RR9 revisorers förslag angående Med tvång och god vilja - vad gör ? tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvarsfördelning kring SiS finansiering och sjukvårdsinsatserna inom SiS verksamhet. revisorer har i rapport /03:1 Med tvång och god vilja vad gör redovisat vissa slutsatser kring , , som sedan bildandet ansvarat för tvångsvården av unga med sociala problem och av missbrukare. Synpunkter kring brister i vårdkedjeplaneringen och resultatuppföljningen, principerna för tillsynen av verksamheten samt behovet av forskning och utveckling betonas på ett konstruktivt sätt. Rapporten redovisar vissa uppgifter kring SiS ekonomi. I slutsatserna saknas emellertid kommentarer kring dessa frågor t.ex. när det gäller hur kostnaderna mellan anslag och avgiftsintäkter fördelas, hur ansvaret och kostnaderna för sjukvården vid vårdenheterna fördelas m.m. Inför SiS tillkomst var utgångspunkterna att kostnaderna för ungdomsvården skulle fördelas lika mellan det statliga anslaget och avgiftsintäkter från kommunerna. Enligt färska siffror för SiS budget 2003 beräknas det statliga anslaget för hela verksamheten (LVU, LSU och LVM) uppgå till och för enbart ungdomsvården (LVU) beroende på hur de gemensamma och centrala kostnaderna fördelas mellan de olika verksamheterna. Vid SiS bildande gällde att ansvaret för hälso- och sjukvårdsinsatserna vid institutionerna alltfort skulle ligga på sjukvårdshuvudmannen . Det visade sig snabbt att SiS tvingades både organisera och bekosta sjukvårdsinsatserna både inom ungdoms- och missbrukarvården eftersom landstingen inte hade möjlighet att möta det omfattande behovet av exempelvis barn- och ungdomspsykiatrisk kompetens, akutinsatser inom missbrukarvården m.m. Det kan på goda grunder antas att av vårddygnskostnaderna består av sjukvårdskostnader som numer belastar både det statliga anslaget och vårdavgifterna dvs. Det handlar om kraftiga förskjutningar av de ursprungliga utgångspunkterna för finansieringen av SiS verksamhet. Det är enligt min mening en brist i revisionsrapporten att inte dessa förhållanden uppmärksammas. Förutom det faktum att utvecklingen innebär att kostnaderna på ett felaktigt sätt omfördelats mellan stat, landsting och kommun har bristerna i en stabil tillgång till adekvat hälso- och sjukvård inneburit att SiS uppdrag försvårats avsevärt. Möjligheten att planera för allsidiga och fungerande vårdkedjor försvåras därigenom. De högre avgifterna reducerar utrymmet för kvalitativa insatser från kommunernas sida. Därigenom begränsas även SiS möjligheter till kvalitetsarbete och utrymmet för forskningsinsatser. Jag anser att regeringen måste klargöra ansvarsfördelningen kring SiS finansiering och sjukvårdsinsatserna inom SiS verksamhet och återkomma till med en redovisning av ärendet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GQ02So37 · 2003-02-07 00:00:00 — med anledning av förs. 2002/03:RR9 revisorers förslag angående Med tvång och god vilja - vad gör ? tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett genusperspektiv i översynen av LVM och vid styrning av behandling samt implementering av forskningsresultat. revisorer har lagt fram en rapport om och med den tillhörande förslag till förbättringar av tvångsvården för missbrukare. välkomnar rapporten och de förslag som revisorerna lagt fram och understryker vikten av översyn och kvalitetshöjning av tvångsvården. Det saknas dock en viktig komponent i såväl revisorernas rapport som förslag. Vi vet av de studier som utförts inom missbrukarvården att vården och behandlingen i alltför hög utsträckning är utformade och anpassade utifrån mäns missbruk och behov. Flickor och unga kvinnor med missbruksproblem, som är så svåra att de blir föremål för tvångsvård, lever ofta mycket destruktivt och utsätts för våld och sexuella övergrepp. Utslagningen av flickor och unga kvinnor som missbrukar går ofta snabbare och är mer definitiv än pojkars och mäns utslagning, beroende på det normsystem som finns i samhället och som innebär att flickor och kvinnor döms hårdare än pojkar och män. Flickor och unga kvinnor som lever i missbruksmiljöer utsätts också ofta för våld och övergrepp av sin partner eller andra män som missbrukar varför en behandling i en miljö där både män och kvinnor deltar kan hindra dessa flickor och kvinnor från att ta upp sin utsatthet i förhållande till män. Det är mot den bakgrunden angeläget att översynen av LVM och styrningen av behandlingen samt implementering av forskningsresultat förses med ett genusperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. delar revisorernas uppfattning att det behövs bättre uppföljningar av vården enligt LVM för att bl.a. hitta effektiva metoder som är anpassade utifrån den enskildas behov. Det är inte minst viktigt utifrån ovanstående resonemang om de olikartade behov som kvinnor och män har av vård och behandling. Det ska dock betonas att trots det vällovliga i en noggrann uppföljning den aldrig får gå ut över den enskildas integritet varför sekretessfrågorna bör belysas med omsorg.
mot · GQ02U1 · 2003-02-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:43 Svenskt deltagande i en EU-ledd styrka i avslår proposition 2002/03:43. Situationen i kan förvisso vara betjänad av en internationell övervakningsstyrka. Men med anledning av de grönas bestämda uppfattning att EU inte bör agera militärt, om än i vällovligt syfte, och med anledning av att EU nu föreslås ta över Natos roll, finner det olämpligt att bidra med svensk trupp.
mot · GQ02Ub4 · 2003-02-05 00:00:00 — HSU 2000 har begärt en översyn av tillsynsverksamheten bl.a. med inriktning på en sammanhållen tillsyn för hela vårdområdet, där och länsstyrelsernas tillsyn sammanförs till en självständig myndighet. Vi stöder denna tanke. Det är angeläget att bryta ut tillsynsdel och göra den till en självständig oberoende verksamhet. har redan kompetens inom området hälso- och sjukvård samt en regional organisation som lämpar sig för kvalitetsuppföljning. Myndigheten skall finansieras med de medel som och länsstyrelserna disponerar för tillsynsverksamhet. Grundläggande för att kunna motivera hela den inblandning i forskningens frihet som lagen om etikprövning av forskning utgör är att det svenska forskningsklimatet inte påverkas negativt. Det goda klimat som varit rådande får inte riskeras att bakbindas annat än med mycket god underbyggnad. Det är osäkert hur en ratifikation av konvention för de mänskliga rättigheterna och biomedicin skulle påverka som forskarnation. Det är inte heller givet att denna konvention är rätt väg att gå för att få en rimlig utveckling av ämnet inom . Med hänsyn till hur många av de andra högutvecklade forskningsnationerna som avstått ifrån att ratificera konventionen ställer vi oss tveksamma till huruvida det vore tillrådligt att binder sig. 14 Finansiering av etikprövning Den av regeringen valda modellen för finansiering av etikprövningen är märklig i flera hänseenden. Dels är den till synes utan rimligt anledning olika för de regionala nämnderna och den centrala nämnden. Dels innebär den att staten genom att avkräva högskolor och universitet ansökningsavgifter får en rundgång i statens eget system. Detta skulle dessutom skapa ökade kostnader för de redan hårt ansträngda universiteten och högskolorna. Eftersom det är önskvärt att kretsen av forskningsprojekt som genomgår prövning inte skall vara alltför begränsad är det rimligt att inte låta kostnaden utgöra ett hinder för att underställa ett tilltänkt projekt prövning. Det är enligt oss lämpligare att finansiera de regionala nämnderna via anslag i likhet med den centrala nämnden.
mot · GQ02A5 · 2003-03-24 00:00:00 — För att arbetslöshetsförsäkringen ska bli rättvis och en trygghet för alla arbetstagare pläderar för en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Förslaget innebär nedtrappning av ersättningen till en nedre gräns, utan någon bortre parentes. innebär vårt förslag att alla arbeten som man tar, även om de är av kortare karaktär, höjer ersättningsnivån. Ett sådant system skulle tillsammans med sänkt skatt i form av ett höjt grundavdrag ge starka incitament att aktivt söka arbete. Genom en högre grad av egenfinansiering uppnås också ett bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. Det är dock viktigt att poängtera att alla system måste avvägas så att alla människor får en rimlig grundläggande försörjning, och att inte åtgärder på detta område leder till att människor bara skickas över till kommunernas socialbidragssystem. Vi kräver en utredning som ser över arbetslöshetsförsäkringen i sin helhet. De många regeländringar som skett har ytterligare stärkt behovet av en rejäl översyn av arbetslöshetsförsäkringen.
mot · GQ02K5 · 2003-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:45 Lagrådets arbetsformer avslår proposition 2002/03:45 i den del som gäller regeringens möjlighet att bemyndiga chefen för att fatta beslut i vissa frågor. I regeringens proposition 2002/03:45 föreslås att en ny lag skall ersätta den nuvarande lagen (1979:368) om Lagrådet. Det hade varit önskvärt med ändringar som innebär att Lagrådets självständighet gentemot regeringen stärktes i den nya lagen. Förslaget innebär dock inte några förändringar i denna riktning. Lagrådet har en granskande och rådgivande funktion, främst till regeringen men efter begäran även till ett riksdagsutskott. På begäran av regeringen eller ett riksdagsutskott skall yttrande från Lagrådet inhämtas. Eftersom Lagrådets yttrande endast är rådgivande har detta lett till att dess synpunkter allt oftare har negligerats. Detta är mycket olyckligt och visar på ett behov av en förändring. liberalerna anser att statsmakterna genom tämligen okomplicerade politiska processer kan stifta lagar vars förenlighet med författningen i högsta grad är diskutabel. Den statliga , SOU 2001:1 En uthållig demokrati, pekade också på behovet av att utveckla säkrare system för extern tillsyn och domstolskontroll till skydd för medborgarnas rättigheter och integritet. Enligt liberalernas uppfattning, klart uttryckt i kommittémotion 2002/03:K282 Konstitutionella frågor, bör en författningsdomstol inrättas för att stärka domstolsprövningen av statsmakternas lagstiftning. liberalerna vill se en övergripande reform av lagprövningssystemet och finner därför inte anledning till några omfattande synpunkter på den här aktuella propositionen. Emellertid vill liberalerna betona att det är av stor vikt att Lagrådets självständiga ställning värnas. I propositionen föreslås på ett flertal ställen att det införs en möjlighet för regeringen att kunna bemyndiga chefen för att fatta beslut i vissa frågor gällande bl.a. antalet ledamöter i Lagrådet. liberalerna anser att detta förslag inte har motiverats på ett tillfredsställande sätt av regeringen. Tillräckliga skäl för att införa en dylik möjlighet föreligger inte. liberalerna anser att frågor om Lagrådet är av sådan vikt att de skall beslutas av regeringen som helhet och inte av den enskilda chefen för . Således yrkar liberalerna avslag på propositionen i den del som gäller regeringens möjlighet att bemyndiga chefen för att fatta beslut i vissa frågor enligt den föreslagna lagen om Lagrådet.
mot · GQ02L12 · 2003-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:57 Effektivare pantbrevshantering m.m. begär att regeringen återkommer med ett lagförslag som gör det möjligt att pantsätta byggnad på annans mark i enligt med vad i motionen anförs. Frågan om att utnyttja kreditvärdet i byggnader på annans mark har diskuterats sedan åtminstone . En särskild utredning föreslog i betänkandet Panträtt i registrerad nyttjanderätt (SOU 1984:22) ett system för pantsättning av byggnader på annans mark, där pantobjektet skulle bestå av nyttjanderätten till marken varvid byggnaden skulle räknas som tillbehör till nyttjanderätten. Förslaget blev liggande och kom sedermera att behandlas i proposition 1997/98:98 Vissa stiftelserättsliga frågor m.m. där regeringen gjorde den bedömningen att det inte borde inrättas något system för pantsättning av nyttjanderätt. Frågan togs upp av , som i sitt av godkända betänkande framförde att regeringen på nytt borde undersöka om det fortfarande fanns behov av en ny kreditsäkerhetsform för byggnader på annans mark samt att, om sådant behov förelåg, ånyo överväga lagstiftningsfrågan. Med anledning härav gjordes utredningen i byggnader på annans mark (Ds 2001:21). I utredningen konstaterades att det finns ett betydande antal byggnader på annans mark och att den alldeles övervägande delen utgörs av bostadshus för fritidsändamål. Vidare konstaterades att användningen av säkerhetsöverlåtelse såsom kreditsäkerhetsform är sällsynt. , som uppgav att det finns ca 100 000 bostadsarrenden på marker tillhörande dess medlemmar, som påtalade att behov föreligger av ett system för pantsättning av byggnad på annans mark. Utredningen konstaterade avslutningsvis att det finns ett beaktansvärt behov av en ny kreditsäkerhetsform för byggnader på annans mark. höll samrådsmöte med ett antal särskilt inbjudna myndigheter och organisationer. Av förda minnesanteckningar framgår framför allt att flera deltagare betonade behovet av en ny säkerhetsform. Några påpekade att behovet ökade. I sammanhanget bör noteras att det är fråga om mycket värdefulla byggnader och att en successiv övergång från att använda dessa för fritidsändamål till permanentbostäder pågår. Vidare kan konstateras att det i våra grannländer , och finns ett system med pantsättning genom olika offentliga register. liberalerna anser att ett betydande behov av ett system för pantsättning av byggnad på annans mark föreligger och motsätter sig därmed regeringens förslag att inte införa ett sådant system. Framför allt, beroende på den tekniska utvecklingen inom data, kan konstateras att det nu inte är tänkbart att genomföra förslag. Det blir därför nödvändigt att närmare utreda systemets utformning, som rimligtvis bör bygga på redan befintliga register, t.ex. fastighetsregistrets byggnadsdel eller skattemyndighetens register över taxeringsenheter. Säkerheten i byggnaden måste också omfatta nyttjanderätten till marken, vilket bör vara möjligt utan att arrendelagstiftningen förändras. Det får ankomma på regeringen att återkomma med förslag till lagstiftning.