mot · GR02Ub392 · 2003-10-07 00:00:00 — Samtal med lärare, studierektor och föräldrar är det viktigaste och grundläggande instrumentet, men det bör kompletteras med ytterligare möjligheter. Möjligheten att hänvisa elever till enskild undervisning och att i svårare fall omplacera elever är viktigt även för de klasskamrater som störs av ett fåtal bråkiga elever. Grundläggande för alla disciplinära åtgärder är att de vidtas enligt en stigande, tydlig skala, att åtgärderna vidtas i väl avmätta steg och att varningar utgår innan allvarligare sanktioner träder i kraft. Det är viktigt att alla är informerade om vad som ska hända. Viktigt är också att dessa sanktioner noggrant övervägs innan de införs. Ett ökat samarbete mellan skola, polis, ungdomsgård, föreningar, socialtjänst etc är en förutsättning för att jobba förebyggande. 12.4 Öka skolhuvudmannens ansvar Skolhuvudmannen har ett stort ansvar i att komma tillrätta med mobbningen. är det i princip upp till den enskilda kommunen att bestämma om den vill vidta åtgärder för att komma till rätta med mobbningen. Bland anmälningarna till från elever och föräldrar är ett av de vanligaste klagomålen att skolan inte vidtar tillräckliga åtgärder mot mobbning. Redan i förra årets utbildningsmotion yrkade vi på att det ska stå helt klart att den skolhuvudman som inte tar itu med mobbning skall bli tvungen att ersätta eleven ekonomiskt. Det är med glädje vi nu kan konstatera att utbildningsminister är inne på samma tankegångar. Vad som ovan anförs om kommunernas skadeståndsskyldighet vid mobbning bör ges regeringen till känna. Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. Arbetsmiljölagstiftningen är skriven med utgångspunkt från vuxnas arbetsplatser och tar egentligen inte upp barns och ungdomars speciella situation i skolan. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en översyn av elevers inflytande i arbetsmiljöfrågor ska göras. anser att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. påminner elevernas rättigheter i arbetsmiljösammanhang om arbetstagarnas. Men det finns undantag. De anställdas ombud får rösta vid skyddskommitténs sammanträde och sammankalla sådana sammanträden elevskyddsombuden får bara yttra sig. Skyddsombuden har rätt att stoppa verksamhet som utgör hot, det har inte elevskyddsombuden. De har även undantagits från rätten att ta del av sekretessbelagd information. Elevers inflytande på arbetsmiljön skulle stärkas genom att rättigheterna för elevskyddsombuden i 6 kap 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen utökades till att likna de som gäller för övriga skyddsombud. Detta bör ges regeringen till känna. uppmärksammar också problematiken med att elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan behöver ökas. infördes bestämmelser om elevmedverkan genom elevskyddsombud i arbetsmiljölagen. bryter hälften av landets skolor mot dessa bestämmelser. Endast var femte skola involverar elevskyddsombuden som det var tänkt när reglerna infördes. Vilket brandskydd en skola har beror på vilka regler som gällde i bygglagstiftningen för byggandet av skolan. Tyvärr är lagstiftningen inte retroaktiv, vilket innebär att nyare skolor har bättre skydd än äldre skolor. Enligt dagens byggregler ska det finnas utrymmningslarm i samlingslokaler, aulor, matsalar. Behovet av utrymningslarm ska enligt byggreglerna avgöras från fall till fall. Krav kan också ställas med stöd av arbetsmiljöreglerna. Vi menar att det bör finnas brandskydd oberoende av om skolan är nybyggd eller gammal. Regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av brandskyddet för skolor. Detta bör ges regeringen till känna. I en enkätundersökning gjord av bl a redovisas att hälsotillståndet hos flickor och pojkar i skolan markant har försämrats . Undersökningen gjordes och det tillstånd som upplevs ha ökat mest är depressioner. Andra ohälsosymtom som har ökat är ätstörningar, övervikt och ångeststörningar. handlar debatten om skolan nästan uteslutande om skolans pedagogik och om elevernas bristande kunskaper. anser att debatten också måste fokusera på elevernas hälsa eftersom den har en direkt avgörande betydelse för hur mycket de lär sig under skolåren. Den ökade pressen i skolan med större klasser och för lite personal bidrar till ohälsa hos ungdomar. En stor del av pressen kan härledas till en dålig arbetsmiljö i skolan med mobbning och trakasserier, men även de ideal som råder i samhället leder till en ökad press på dagens ungdomar. Minskade resurser till skolhälsovården bidrog till att fler barn och ungdomar inte fick hjälp och stöd . Undersökningar visar att skolsköterskorna har fått mer att göra som en direkt följd. är det inte ovanligt att heltidsarbetande skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer har ansvar för fler än 800 elever. Ett för stort elevunderlag kan innebära svårigheter att möta alla de skiftande behoven som eleverna har. Tiden räcker inte till för att möta eleverna i den utsträckning som behövs i med nya och mer komplicerade bakgrunder, allt ifrån erfarenheter från krig till komplicerade familjebildningar. Trycket på /socialkontoren och på barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har ökat. Med rätt dimensionerad hälsovård inom skolan kan barns och ungdomars problem och behov identifieras tidigare. En väl organiserad skolhälsovård och elevvård är en självklar förutsättning för att tillgodose elevernas olika behov. Hälsovården inom skolans ram borde vara likvärdig för alla elever, oavsett var eleverna bor. Det borde inte handla om att eleverna ska ha tur att gå i en skola där den förebyggande hälsovården fungerar väl. Det får inte heller vara så att föräldrarnas ekonomi och utbildning avgör om barn och ungdomar får adekvat hjälp. har påpekat vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är att många idrottslärare, forskare, läkare alla rapporterat att elevernas fysiska status blir allt sämre. Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet också är av stor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Dessutom vet vi att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan. anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas, detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang. Det är bra att regeringen äntligen fått upp ögonen för detta och vill stimulera skolorna att arbeta för att eleverna ska bli mer fysiskt aktiva. Vi välkomnar regeringens förslag angående att alla skolor skall erbjuda sina elever minst 30 minuters fysisk aktivitet . antog utbildningsministrarna i en för utbildning för hållbar utveckling, Hagadeklarationen. I samband med detta har låtit göra en kartläggning av situationen i svensk skola vad gäller miljöundervisning och utbildning för hållbar utveckling som resulterade i boken utveckling i skolan. konstaterade bland annat att det behövdes åtgärder för utformning av skolan med hänsyn till de förändrade krav som utbildning för hållbar utveckling ställer. De nämner inte särskilt mycket om utomhuspedagogik i boken men detta får man förvänta sig innefattas i utformningen av skolan eller något annat område som pekat ut. ser utomhuspedagogiken som en viktig del av skolundervisningen i såväl förskola, grundskola som gymnasieskola. Människors miljöengagemang bottnar i en gedigen kärlek till naturen. Skolan spelar en viktig roll för att barn och ungdomar ska finna sin egen relation till naturen. För många barn och ungdomar är det dessutom viktigt att få lära genom praktiska övningar. Utomhuspedagogik för biologi- och hållbarhetsundervisning handlar om att uppleva och lära ute i praktiken. Det är med stor glädje som vi konstaterar alla lyckade exempel på Naturskolor runt om i landets kommuner. Redan nu finns det ca 70 Naturskolor och fler är under uppbyggnad. Naturskolorna kan vara utformade på många olika sätt. Ett hus med inspirerande inredning och utrustning för naturstudier med närhet till intressanta naturtyper, en buss full med labb- och exkursionsutrustning som kan ta med eleverna på äventyr i kommunens natur eller någon annan form. Mångfalden i Naturskolor utgör möjligheter att anpassa verksamheten efter lärarnas och elevernas behov. Det är viktigt att utomhuspedagogiken inte stannar efter förskolan utan även kan finna former i högre årskurser och i gymnasieskolan. vill främja kommuner som satsar på olika former av Naturskolor och anser även att bör uppmuntra verksamhet som underlättar för utomhuspedagogik. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser att hållbar utveckling bör integreras i samtliga ämnen på . Detta bör ges regeringen till känna. Hållbar utveckling bör ingå som ett ämne på lärarutbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna.