mot · GR02N412 · 2003-10-07 00:00:00 — Näringsliv, utgiftsområde 24 Inriktningen i ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara grunden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. Den privata sektorns andel av den totala produktionen behöver således bli större. I en värld där nationsgränser spelar allt mindre roll kan inte ett land hålla sig med regelverk och skatter som avsevärt avviker från omvärldens. Politikers uppgift är att skapa sådana villkor att enskilda människor vill starta företag och att befintliga företag kan expandera i . Det är då som jobben kommer och det är bara så som den välfärd vi vant oss vid kan upprätthållas. Detta har Socialdemokraterna inte förstått. Istället för att genomföra viktiga strukturförändringar för ett bättre näringslivsklimat har man beslutat att förlänga sjuklöneperioden . Detta är ett hårt slag mot landets företagare, och då speciellt mot de mindre företagen. förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi som förenar frihet och trygghet. Statens roll ska vara att sätta ramarna för en sund marknadsfunktion, ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet och se till att miljöhänsyn tas. En positiv attityd från politiskt håll till företagande är viktig för att fler ska känna att det är lönt att driva företag. har företagare betraktats enbart som outtröttliga skatteobjekt. Reglerna som omgärdar företagare måste förenklas. Regeringens tafatta försök duger inte. Regelförenklingsarbetet måste ges högsta politiska prioritet. prioriterar skattesänkningar som påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Bland annat höjer vi grundavdraget i inkomstbeskattningen till . Vidare införs en särskild skattereduktion för låginkomsttagare och marginalskatten minskas genom införandet av en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag). Dessutom avvecklar vi värnskatten och reducerar marginaleffekterna ytterligare. För att underlätta för de mindre företagen reduceras arbetsgivaravgifterna på löneunderlag . För egenföretagare bör löneunderlaget höjas till . En god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. inför därför ett riskkapitalavdrag för investeringar i onoterade bolag. Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparande i obligationer. Vi avvecklar därför den så kallade dubbelbeskattningen på utdelningar till fysiska personer. För att fler personer ska kunna spara ihop startkapital till egen framtida företagsstart inför vi också ett etableringskonto enligt dansk modell. Mer än hälften av företagen i är familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att ägarmässigt överlåta företag inom familjen. vill förenkla reglerna vid arvs- och gåvoskiften och avvecklar också skatten på bundet kapital vid arvs- och generationsskiften när företaget fortsätter som fåmansbolag Tjänstesektorn har kraftig tillväxtpotential. Skattesystemet måste utformas så att det inte frestar till lagbrott. Inom vissa kontantbranscher, till exempel taxi-, restaurang- och frisörnäringen bör en modell med schablonbeskattning prövas. Detta för att underlätta för nya företag att bildas och för seriösa företag som upplever illojal konkurrens . En skattereduktion vid köp av hushållstjänster införs vilket stimulerar skapandet av nya företag. Infrastrukturen är avgörande för företagen. Vi satsar mer än regeringen på vägar och järnvägar. Brottsligheten kostar näringslivet miljardbelopp . Vi satsar mer än regeringen också på rättsväsendet. Kunskapsförsörjningen måste förstärkas. inför bland annat ett lärlingssystem nära knutet till det lokala näringslivet, där praktik varvas med teori redan från första terminen. Statens ägande omfattar av det inhemska näringslivet, vilket är till nackdel för ekonomins funktionssätt och en utförsäljning bör ske. Lagen som reglerar offentlig upphandling måste göras mer kraftfull och befrämja affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Detta bland annat för att små företag ska ha möjlighet att delta i budgivningen. Slutligen presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, till gagn för företagarna och deras anställda. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Principer för ett gott näringslivsklimat 8 5.1 Det gemensamma bästa 8 5.3 Stärk äganderätten 9 5.4 Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar 10 6 Näringsliv i förändring 10 6.1 Utvecklingen i 11 7 Socialdemokraterna bedriver en dålig näringslivspolitik 12 8.1 Näringspolitikens mål 14 8.2 Förbättra attityderna till företagande 14 8.3 Etiken har betydelse för en fungerande marknad 14 8.4 Lägre skatter 15 8.4.1 Åtgärda strukturproblemen 15 8.4.2 Sänkt skatt på arbete 16 8.4.3 Sänkta arbetsgivaravgifter 16 8.4.4 Sänkt skatt och färre regler för fåmansföretag 17 8.4.5 Sänkt skatt på kapital 17 8.5 Förenklade regler och minskat krångel 19 8.5.2 Snabbare handläggning för patent 20 8.5.3 Bättre patentskydd för uppfinningar 20 8.5.4 Förenkla försäkringsreglerna 21 8.5.5 Förenkla självdeklarationen för företagare 21 8.5.6 Generösare regler för moms- och uppbördsdeklaration 21 8.5.7 F-skattsedel till alla som vill 22 8.5.8 Förenkla företagens kontakter med myndigheter 22 8.5.9 Informations- och samrådsplikt vid markarbeten 22 8.5.10 Förbättra tillgången till riskkapital 22 8.5.11 Inför etableringskonto 23 8.5.12 Uppmuntra sparande 24 8.5.13 Anpassa utifrån småföretagens situation 24 8.6.1 Krafttag mot svartjobben 25 8.6.2 Vita jobb och rättvis konkurrens 25 8.6.3 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher 26 8.6.4 Fördubbla marknadsföringen av som turistland 27 8.7 Främja kvinnligt företagande 27 8.8 Satsa på infrastruktur 28 8.9 Förbättra konkurrensen och öka avregleringarna 28 8.9.1 Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat 29 8.9.2 Avveckla snedvridande företagsstöd 29 8.9.3 Kriminalisera karteller 29 8.10 Reformera den offentliga sektorn 30 8.10.1 Statens roll i näringspolitiken 31 8.10.2 Sälj statliga företag 31 8.10.3 Mer offentlig upphandling 32 8.11 IUC industriellt utvecklingscentrum 33 8.12 Satsa på forskning, utveckling och innovationer 33 8.13 Satsa på utbildning och kompetensutveckling 34 8.13.1 Utbildning för företagande 34 8.13.2 Satsa på lärlingsutbildning 35 8.13.3 Uppmuntra individuellt kompetenssparande 35 8.14 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad 35 8.14.1 Inför en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring 36 8.14.2 Förbättra lönebildningen 36 8.14.3 Ny arbetsmarknadspolitik med individen i centrum 37 8.15 Flexibilitet måste prägla de regionala tillväxtprogrammen 37 8.16.1 De äldre på arbetsmarknaden är en resurs 38 8.16.2 Ungdomar på arbetsmarknaden är en resurs 38 8.16.3 Invandrare på arbetsmarknaden är en resurs 39 9.1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader, 26:1 40 9.2 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:1 40 9.3 Näringslivsutveckling m.m., 38:2 40 9.4 : Förvaltningskostnader, 38:3 41 9.5 Turistfrämjande, 38:4 41 9.6 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m., 38:5 41 9.7 Rymdverksamhet, 38:14 41 9.8 , 38:16 42 9.9 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m., 38:20 42 9.10 , 39:2 42 9.11 Exportfrämjande verksamhet, 39:3 42 9.12 , 40:2 42 9.13 Bidrag till miljömärkning av produkter, 40:6 43 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grundläggande principer för ett gott näringslivsklimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etikens betydelse för en fungerande marknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av kommunallagen i syfte att underlätta prövning av näringsverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare konkurrenspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kriminalisering av karteller. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomförande av Småföretagsdelegationens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lokala kooperativa utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning om riskkapitalförsörjningen. beslutar att möjlighet för riskkapitalavdrag införs.2 beslutar att möjlighet till sparande i etableringskonto införs.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om måste anpassas utifrån de små företagens situation. begär att regeringen lägger fram förslag om sänkta skatter och avgifter i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta företagens kontakter med myndigheter.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i reglerna för fåmansföretag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtidens arbetsmarknad.4 beslutar om en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av krafttag mot svartjobben.2 begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att stimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriella utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning, utveckling och innovationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktning på företagande och entreprenörskap.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringspolitikens mål. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Regeringens förslag, tkr Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Överföring av NOU från UO 2 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Bidrag till miljö- och jämställdhetsmärkning av produkter Totalsumman för hela utgiftsområdet 1Yrkandena 5, 6 och 16 hänvisade till KU. 2Yrkandena 12, 13, 15, 17, 20, 21, 22 och 23 SkU. 3Yrkande 14 hänvisat till MjU. 4Yrkande 19 hänvisat till AU. 5Yrkande 20 hänvisat till SfU. 6Yrkande 24 hänvisat till FiU. 7Yrkande 27 hänvisat till UbU. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbeten måste bedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativ och företagande. Politikens roll är i detta sammanhang att skapa en god jordmån för nya och växande företag. Skolan ska spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare men framtiden behöver också många nya företagare. Skolan har en viktig uppgift att väcka intresse för företagande och entreprenörskap. Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljö av stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade från ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikaste länder runt 1970. Under har emellertid förutsättningarna för företagande och ekonomisk utveckling försämrats i . Sjuttiotalet innebar en period av i många stycken skadlig lagstiftning och en dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat välfärdsutveckling. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Det är olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som att det offentliga har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och minskar därmed sysselsättningen. Företag, kunniga medarbetare och huvudkontor flyttar från vårt land till länder som förmår att skapa ett bättre klimat än det kan erbjuda. Exempel på större företag som inte längre styrs från är: ABB, AGA, , , , , , , , , , Personvagnar, , Stora och . Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en vision om hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknar man också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunna åstadkommas. De reformer som fyrpartiregeringen genomförde 199194 för att stärka arbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts, baktalats och till vissa delar rivits upp. 5 Principer för ett gott näringslivsklimat 5.1 Det gemensamma bästa Det goda samhället handlar om alla människors lika värde, rättigheter och skyldigheter. Det ligger ett stort ansvar på varje människa att förvalta sina personliga förutsättningar och resurser. Alla medborgare och invånare ska kunna ta del av social välfärd och utveckling. Detta innebär möjligheter för alla att leva ett drägligt liv med till exempel mat, kläder, sjukvård, arbete, utbildning, kultur och att kunna förverkliga grundläggande värden såsom liv, hälsa, frihet, kunskap, sanning och kärlek. Hela samhället vinner på att alla verkar för det gemensamma bästa. För detta är det nödvändigt med etiskt medvetna medborgare som kan skilja bra handlingar från dåliga och goda från onda. Målet är det gemensamma bästa och det förverkligas utifrån rätten att förverkliga gemensamma värden. Arbete och välfärd åt alla kan bara uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. Förvaltarskap över gemensamma resurser rör såväl materiella som andliga värden. Miljön och naturresurserna måste förvaltas ansvarsfullt, så att goda livsbetingelser inte äventyras och så att kommande generationer också får del av dem. Människan bör därför ingripa i naturen med försiktighet och klok urskiljning. Andliga och kulturella värden utgör ett rikt arv, som behövs för att bevara och vidareutveckla en civiliserad identitet och samhörighet. En socialt och ekologiskt ansvarsfull marknadsekonomi ger goda politiska förutsättningar för ett gott förvaltarskap. Förvaltarskapstanken hjälper oss att tänka långsiktigt och att därmed värna de nödvändiga livsbetingelserna. Vi kallar detta för förvaltarskapsprincipen. Näringslivspolitiken ska bygga på förvaltarskapsprincipen. Lagar, skatter och regler ska utformas på ett sätt som uppmuntrar ett gott förvaltarskap. Marknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilliga avtal mellan självständiga aktörer. Detta förutsätter privat äganderätt. I jämförelse med andra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskilt när det gäller ersättning vid expropriation. anser att den enskilda äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd. Expropriation innebär att enskilds egendom mot viss ersättning, genom tvång, tas i anspråk för att tillgodose ett samhälleligt mål. Men rätten att expropriera och göra intrång tillkommer inte bara det allmänna utan även enskilda rättssubjekt, och för ändamål som syftar till ekonomisk avkastning. Ett exempel där äganderätten kommer i fokus är när bredbandsnäten byggs ut. Detta sker i huvudsak på två sätt. Det ena sättet innebär att kablar grävs ner i sådan mark som är ianspråktagen med vägrätt, mark som i de flesta fall ägs av bönder. Ett annat exempel är expropriation av mark för utbyggnad av mobiltelenät. Med dagens ersättningsregler i expropriationslagen kan de markägare som tvingas avstå från mark få ersättningar som jämförelsevis framstår som obetydliga. Många markägare har naturligtvis reagerat mot detta kommersiella utnyttjande av deras mark. Det man kraftigast har reagerat mot är att det inte utgår någon ersättning till markägaren för kabelframdragningen då bredbandsaktörernas verksamhet kan förväntas generera stora ekonomiska vinster. anser att expropriationslagen i denna del är föråldrad. Lagens ersättningsregler är inte anpassade till dagens tvångsförvärv, som i många fall sker för att tillgodose, förutom allmänna intressen, även starka privatekonomiska intressen. Det är därför hög tid att se över och reformera ersättningsreglerna vid tvångsförvärv. 5.4 Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar Man måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligt problem är en allmän försvagning av det etiska medvetandet och rättsuppfattningen som även berör det ekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där karaktärsdrag som personligt ansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vad som skett i vårt land . Ekonomin är ett av de områden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Man kan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden där nyföretagande blomstrar, nämligen tillit. Det handlar om att vi förväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Där man samarbetar och litar på varandra, där frodas företagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genom direkta politiska beslut. Politiken måste dock bidra till en process där samhällets inneboende tillit förstärks. Denna process måste dessutom förstärkas genom att familjerna och skolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedla positiva normer. Det personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad av kollektivism och centralstyrning. Denna princip är central i den kristdemokratiska ideologin. En brytning av den moraliska förflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökat personligt ansvar. Av detta följer att mer av resurser måste behållas av de enskilda individerna, så att ansvarstagandet ges realistiska möjligheter att fungera. 6 Näringsliv i förändring När framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta de förändringar som gör att de gamla recepten inte längre fungerar. Viktiga förändringar är bland andra globaliseringen, regionaliseringen, utvecklingen i , den höjda utbildningsnivån, informationsteknikens fortsatta utveckling samt tjänstesektorns expansion. De traditionella basnäringarna, skogen, stålet och kemin, liksom övrig industri kommer fortsatt att vara betydelsefulla. Den nya näringspolitiken måste dock ta sin främsta utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen. Förändringar innebär nya förutsättningar. Den miljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns för bara gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta är inte längre fallet. blir allt mer integrerat i och är en del av den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva en avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder. Däremot är de nationella politiska ramarna, som bland annat ska stimulera expansion och sysselsättning, fortsatt viktiga. Världshandeln ökar nu snabbare än världsproduktionen. Handeln sker också i ett helt nytt konkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher och sektorer utsätts för konkurrens. Efter krisen kommer att med ökad konkurrenskraft fortsätta ta marknadsandelar inom världshandeln. Ett vitaliserat försöker öka sina marknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskar att konkurrera i nu är det världskonkurrens som gäller. Informationstekniken håller på att förändra praktiskt taget all mänsklig verksamhet inte bara näringslivet utan våra privatliv, sjukvård, utbildning, nöjen och så vidare. Inom näringslivet handlar det inte bara om IT-företagen, utan alla företag kommer att tappa konkurrenskraft och slås ut om de inte följer med i utvecklingen. Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag som pyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som nätverk av små och medelstora företag, vilka knyts samman med modern datateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt och samverka utan att behöva slås samman i otympliga storföretag. måste företagen, förenklat uttryckt, välja mellan att producera med hög produktivitet och kvalitet till höga kostnader å ena sidan eller lågkostnadslokalisering men då till lägre kvalitet. , däremot, blir det allt vanligare och lättare att kunna producera billigt men ändå med hög kvalitet. Allt fler regioner med låga kostnader öppnas för modern produktion, som det blir allt lättare att flytta modern teknik dit. Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhet bedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrande bransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genomsnitt ner på hushållsgöromål vilket motsvarar 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattande svart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer och underhåll, angeläget. Förslag till åtgärder inom detta område följer senare i motionen. De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med 1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsökningen sedan har skett i den offentliga sektorn. är det i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i de små företagen. 7 Socialdemokraterna bedriver en dålig näringslivspolitik har uppenbarligen bedrivit en felaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft en alltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det fjärde rikaste landet bland har rasat dramatiskt på rankinglistan till 17:e plats . Siffrorna indikerar att ligger någonstans mellan 15:e och 17:e plats. Situationen för landets företagare är mörk. Enligt färsk statistik från () försattes 4 467 företag i konkurs . Det innebär en ökning jämfört med . Antal anställda i företag i konkurs uppgick till drygt 14 500. Bara i försattes över 1 600 företag i konkurs. Det är en ökning jämfört med . Trots en liten uppgången av nyföretagande uppvisade nio län minskningar inom industrisektorn i förhållande till 2001. Nedgången var allra störst i , följt av och . I minskade nyföretagande inom industrisektorn . Två av tre nystartade företag etablerades i tockholm, och . Det går alltså inte att tala om ett generellt bättre företagsklimat i .