mot · GR02Sf397 · 2003-10-07 00:00:00 — Specifikation av kostnaderna för rehabiliteringsförsäkringen: Tabell 1 Ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring Ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring, kostnader vid helårseffekt Bättre rehabiliteringsutredningar (drygt 100 000 nivå 2-utredningar) Förstärkning med nya yrkesinspektörer Ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare Egenföretagare får vidgad rätt till rehabilitering Rehabiliteringsinsatser (Nivå 3-utredningar inkl fördjupad rehabiliterings- utredning) Avdrag för nuvarande medel till köp av rehabiliteringstjänster Köp av enklare hälso- och sjukvårdstjänster Nationell metod- och utvärderingsenhet Koordinatorer (Ca 1 000 nya heltidstjänster inkl försök med 30 arbetsplatsrådgivare) Anordningsbidrag till utökat rehabiliteringsutbud (inkl utredningsresurser) Utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning Stöd till mjukstart vid återinträde på arbetsmarknaden Kompletterande arbetsmarknad förlängd rehabiliteringsersättning Forskningsmedel (över statsbudgeten) Högskoleutbildning i rehabilitering (över statsbudgeten) Tanken är att den nya försäkringen fortsättningsvis skall finansieras via arbetsgivaravgifter, men ska staten stå som medfinansiär. Enligt utredaren behöver mellan 2,6 miljarder och satsas för att sätta igång det nya arbetssättet. 8.1 Rehabilitering ger positiva effekter för individen Ett stort antal studier pekar på att aktiva sammansatta rehabiliteringsinsatser och ett snabbt agerande vid sjukskrivningar faktiskt ger positiva effekter för individen jämfört med passivitet. Dessa effekter kan avläsas på individers funktion, sjukdagar och in- eller återinträde i arbetslivet. Jämfört med dagens situation med relativt hög grad av passivitet ger förstärkt rehabilitering minskade sjukdagar och förtidspensioneringar. Utredningen som ligger till grund för rehabiliteringsförsäkring tog initiativ till en makroekonomisk studie av de totala samhällsekonomiska effekterna. Utredningen visade att den samhällsekonomiska vinsten av framgångsrik rehabilitering är mycket stor i förhållande till den sannolika kostnaden för själva rehabiliteringen. Enligt utredningen ger en satsad krona nio åter, sett över de fyra sektorerna inom offentlig sektor, arbetsgivarens och den enskilde individens ekonomi. 8.3 Individen i centrum Det behövs en kraftfullare försäkring en sammanhållen rehabiliteringsförsäkring. Den bidrar med aktiva och tidiga insatser i syfte att få den sjukskrivne till arbete så fort som möjligt. är det inte ovanligt att den försäkrade bollas mellan olika offentliga aktörer. Nuvarande fyra ansvariga sektorer (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassorna) har samma ansvar men olika mål och medel vilket ofta gör att individer hamnar mellan stolarna. Individens ställning i dagens rehabiliteringssituation varierar beroende på vilket regelverk som är aktuellt. För att sätta individen i centrum och komma bort från det uppifrån- och myndighetsperspektiv som präglar dagens system krävs det en förändring. Det kristdemokratiska förslaget om förstärkt rehabiliteringsförsäkring sätter individen i centrum och låter därmed det offentliga anpassa sig efter individernas skiftande behov och önskemål. 8.4 En offentlig aktör För att komma bort ifrån det myndighetsperspektiv som präglar dagens rehabiliteringsförsäkring flyttas i vårt förslag tyngdpunkten från fyra likvärdiga offentliga sektorer (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör. Nedan beskrivs i korthet vad denne huvudaktör försäkringsgivaren har att göra. Den första uppgiften innebär att försäkringsgivaren även skall arbeta med förebyggande insatser. Den andra uppgiften för försäkringsgivaren är att beräkna och betala ut ersättning till individen för dels inkomstförlust, dels andra ersättningar och bidrag som kan vara aktuella i det enskilda fallet. Den tredje uppgiften är att ansvara för rehabiliteringsutredningen. En grundlig utredning är själva utgångspunkten för en lyckad rehabiliteringsprocess. Den måste också göras tidigare än vad som sker . Som regel ökar då förutsättningarna för framgång och minskar på så sätt också kostnaderna för försäkringen. Den nuvarande ordningen med arbetsgivarna som ansvariga för rehabiliteringsutredningen fungerar dåligt. Endast en av fyra arbetsgivare genomför utredningen som det är tänkt. Att flytta över ansvaret från arbetsgivaren till försäkringsgivaren kan uppfattas som kontroversiellt. Men vid en samlad bedömning menar vi att fördelarna överväger. Den tredje uppgiften innebär att försäkringsgivaren aktivt skall verka för att den sjukskrivne individen kan komma åter i sitt tidigare arbete eller om detta inte är möjligt i likvärdigt arbete. Om den sjukskrivne individen saknar anställning skall försäkringsgivaren i stället se till att individen uppnår arbetsförmåga. Den fjärde uppgiften är att ansvara för uppföljning så att uppnådda positiva effekter kan vidmakthållas. 8.6 Rehabiliteringsprocessens tre faser snabbare rehabilitering Tendensen att de långa sjukskrivningarna ökar, indikerar att det tar alltför från det att sjukdom bekräftats tills rehabiliteringsåtgärder sätts in. Den kaotiska situation som råder spolierar människors möjligheter till snabb återhämtning. Sjukskrivningsperioden förlängs väsentligt ju längre man tvingas vänta på rehabilitering. Trots att antalet långtidssjukskrivningar har ökat dramatiskt är antalet rehabiliteringsinsatser oförändrade. Bland de drygt 460 000 personer som lämnat arbetsmarknaden med sjukersättning (tidigare förtidspension) finns med all säkerhet många som kunnat komma tillbaka om de fått rehabiliteringsinsatser snabbt. RFV:s stora undersökning bland långtidssjukskrivna visar att många av dem skulle kunna arbeta deltid eller heltid om de bara fick hjälp. Många långtidssjukskrivna har fortfarande efter inte fått någon rehabilitering. Det är misshushållning med mänskliga och samhälleliga resurser då människor är sjuka längre än nödvändigt. I vårt förslag skall rehabiliteringen komma in snabbt och ses som en process som består av tre faser. I praktiken råder det givetvis inte vattentäta skott mellan de olika faserna, tvärtom överlappar de varandra. Försäkringsgivaren har i sin organisation personer som utses till koordinator i varje enskilt ärende. Denne bör ha god förmåga att självständigt driva rehabiliteringsprocessen med respekt för individens rättigheter och integritet, gärna med erfarenhet från olika delar av arbetslivet. Vidare förutsätts kunskaper i såväl rehabiliterings- som försäkringsmedicin, allmän kännedom om socialrätt, arbetsrätt och försäkringsjuridik. 8.6.1.1 Fas 1 Rehabiliteringsutredning Det är mycket viktigt att processen kommer igång efter insjuknandet. I utredning föreslår man vid en avvägning att rehabiliteringsutredningen bör göras efter fyra veckors sjukskrivning eller tidigare om individen själv begär det. Genom att rehabiliteringsprocessen kan komma igång tidigare än i nuvarande ordning kan man komma ifrån mycket av den tid som den sjuke, enligt nuvarande ordning, är passivt sjukskriven. Även om arbetsgivaren inte längre ansvarar för rehabiliteringsutredningen är det ändå viktigt att betona arbetsgivarens ansvar att medverka till att lämna nödvändiga uppgifter och information till försäkringsgivaren samt att även i övrigt bistå för att underlätta utredningen. 8.6.1.2 Fas 2 Sammansatta rehabiliteringsinsatser När rehabiliteringsutredningen är klar är det för själva rehabiliteringsinsatserna. Det kan röra sig om olika former av träning och aktiviteter för att individen ska återvinna funktioner, självförtroende och ibland motivation. Förutom behandling, medicinsk eller annan, kan olika rådgivningsinsatser ekonomiska, sociala, psykologiska m.m. komma i fråga. 8.6.1.3 Fas 3 Avslut, utvärdering, uppföljning Koordinatorn ansvarar för att följa upp och säkra de uppnådda rehabiliteringseffekterna i varje enskilt fall. Frekvens och tidsutsträckning varierar från individ till individ och det är en del i koordinatorns professionalism att bedöma vad som behövs i det enskilda fallet. Utvärdering av processen innebär att individens och övriga aktörers uppfattning om kvalitet fångas upp och dokumenteras systematiskt. Denna information möjliggör och bidrar till framtida metodutveckling och mer generell utvärdering och forskning. 8.7 Individens rättigheter och skyldigheter förstärks En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. Samhället bör givetvis kunna kräva av individen att delta i aktiv rehabilitering. Detta kan dock endast göras genom att samhället i sin tur ställer upp med rehabiliteringsstöd. Det är denna balans mellan individens rättigheter och skyldigheter som saknas . anser att individen ska ges ett reellt inflytande i rehabiliteringsprocessen genom att han eller hon får vissa lagfästa rättigheter mot försäkringsgivare och rehabiliteringsaktörer. Dessutom får den, som så önskar, rätt till en som kan fungera som ett stöd genom hela processen. Mentorsstödet anpassas efter individen och kan t.ex. handla om en samtalspartner, bollplank och rådgivare inför olika val och beslut eller att vara individens talesman. Huvuduppgiften för mentorn är att tjäna som stöd och underlätta samspelet mellan individen, arbetsplatsen och andra aktörer. 8.8 Satsningar på kunskap och förebyggande arbete En av de stora bristerna med dagens system är det förebyggande arbetet. Det är regeringens uppgift att erkänna att familje-, skatte-, folkhälso- och jämställdhetspolitiken påverkar människors möjligheter att få ihop sitt livspussel. Det finns dock viktiga delmoment i rehabiliteringsförsäkringen som handlar om förebyggande arbete och forskning. Antalet yrkesinspektörer förstärks och för att stödja arbetsgivaren i det förebyggande arbetet vill vi inleda ett försök med arbetsplatsrådgivare. I försäkringen ingår det även en nationell utbildningssatsning för 3 000 nyckelpersoner på arbetsplatser och myndigheter i dessa frågor. Vi vill även anslå medel för forskning inom detta område samt tillse att det finns en högskoleutbildning i rehabilitering. Enligt undersökningar missgynnas kvinnor såväl när det gäller arbetsrehabilitering som att få skador klassade som arbetsskador. Det handlar bl.a. om att mäns rehabilitering påbörjas snabbare och ofta är mer omfattande än kvinnors. Detta är mycket allvarligt, inte minst eftersom kvinnor står för en stor del av sjukskrivningarna. I och med att rehabiliteringsstödet i det nya systemet utgår från individens specifika problem, behov, förutsättningar och möjligheter kommer vi ifrån denna oacceptabla ordning. 8.9 En omfattande utredning Den utredning som ligger till grund för vårt förslag (SOU 2000:78) är förhållandevis omfattande och lägger ett stort antal förslag utöver det vi redogjort för här. Det rör sig bland annat om: en regional resultatenhet inom den regionala försäkringskasseorganisationen en metod- och utvärderingsenhet ekonomiskt stöd till offentliga arbetsgivare vidgad rätt till rehabilitering för egenföretagare en nationell utbildningssatsning för 3 000 nyckelpersoner på arbetsplatser och myndigheter utökad rätt att studera med rehabiliteringsersättning m.m. Sammantaget stämmer dessa förslag väl överens med det vi kristdemokrater länge eftersträvat, nämligen resurssatsningar på rehabiliteringsområdet för tidiga åtgärder och höjd kompetens inom försäkringskasseorganisationen. Utredaren belyser också på ett bra sätt att vissa personer behöver hjälp med arbetsmarknadsinriktade åtgärder för att komma tillbaka i arbete. Det är ett faktum att många är sjukskrivna för att de inte själva kan byta arbete, eller inte får hjälp av arbetsförmedlingen då de redan har en anställning. anser att åtgärder inte kan vänta och stödjer därför de förslag som förs fram i utredning. Målet med utredningens förslag är färre och kortare sjukfall. De samhällsekonomiska vinsterna lyfts fram liksom att de individer som kan få adekvat hjälp får ett stöd tillbaka till arbetslivet. 8.10 Genomförande av rehabiliteringsförsäkring gör en god analys av behoven av rehabilitering och arbetssätt och ställer sig positiva till utredarens förslag om en ny rehabiliteringsförsäkring. Vi delar dock inte utredarens förslag att en ny fristående myndighet kallad Rehabiliteringsstyrelsen införs. Vi anser att dess funktion bör finnas som en egen resultatenhet inom RFV. I övrigt anser vi det viktigt att reformen får genomslag . Genom regeringens senfärdighet har vi redan gått miste om dyrbar tid. bör fatta ett principbeslut enligt utredningens förslag samt ge regeringen i uppdrag att påbörja erforderligt lagstiftningsarbete. Dessutom måste en organisationskommitté tillsättas. 9 Mer resurser till socialförsäkringsadministrationen ökad kvalitet, kontroll och kortare handläggningstider I tider av neddragningar har arbetsgivarna inte ansett sig ha vare sig tid eller resurser att prioritera rehabiliteringsarbetet. har försäkringskassorna fått utstå kraftiga neddragningar så att inte heller de kunnat arbeta aktivt med rehabiliteringsarbetet. I takt med att antalet sjukskrivningar ökat har kassorna tvingats prioritera utbetalningar av sjukpenning. Personella resurser har således flyttats över från rehabiliteringssidan till utbetalningssidan. Så här i efterhand kan man konstatera att denna kortsiktiga prioritering blivit mycket kostsam. Bristande rehabiliteringsinsatser på grund av resursneddragningar och ökad mängd sjukfall är inte det enda problemet inom sjukförsäkringen. har påpekat allvarliga brister med anledning av det kraftigt ökade antalet anmälningsärenden som inkommit. När beslut fattas på felaktiga grunder eller handläggningstiderna blir för långa är den enskildes rättssäkerhet i fara. Så sent som riktade JO stark kritik mot regeringen för de brister som finns i socialförsäkringens administration avseende rättssäkerhet, trygghet och effektivitet. Av budgetpropositionen framgår det att dessa brister kvarstår. föreslog i (SOU 2000:121) att regeringen skulle ge sjukförsäkringen ett temporärt resurstillskott för att komma tillrätta med den onda cirkel försäkringskassorna befinner sig i. På grund av regeringens senfärdighet har behovet av detta resurstillskott bara ökat. Utan en fungerande administration kommer arbetet med ohälsan aldrig att lösas. har vi avvisat den administrativa belastning som förslaget om att alltid kräva in ett beslutsunderlag från arbetsgivarna skulle innebära för försäkringskassorna. tillför samt de allmänna försäkringskassorna ytterligare , samt för att förstärka kvaliteten, kontrollen samt förkorta handläggningstiden för besluten. 9.1 Rehabilitering i särskilda resultatenheter Problemet med överbelastade försäkringskassor riskerar återkomma om inget görs med kassornas sätt att arbeta med rehabilitering. För att förhindra att rehabiliteringsverksamheten ska behöva stå tillbaka för utbetalning av sjukpenning bör försäkringskassorna inrätta särskilda resultatenheter som arbetar med rehabilitering. Pengar och personal kan därmed inte utan vidare föras över från en resultatenhet till en annan. 9.2 Tilltron till socialförsäkringssystemet måste upprätthållas Det är viktigt att legitimiteten för socialförsäkringssystemet inte urholkas. RFV har genomfört en undersökning i vilken omkring hälften av de som besvarat frågorna tror att fusk med olika bidrag och ersättningar är vanligt förekommande. Det är oroväckande när det finns en utbredd uppfattning om att fusk är vanligt förekommande, oavsett om det är riktigt eller ej. har arbetat med en ny kontrollstrategi. Orsaken till detta är att man vid en undersökning som genomfördes fann att av de ärenden man kontrollerade innehöll felaktiga uppgifter. anser att det är viktigt att socialförsäkringsadministrationen har en god kontrollstrategi så att tilltron till försäkringssystemet inte skadas. De satsningar som vi har i vårt budgetalternativ skall till viss del användas för detta ändamål. 9.3 Omprövning av gamla aktivitets- samt sjukersättningar Tendensen att de långa sjukskrivningarna ökar, indikerar att det tar alltför från det att sjukdom bekräftats tills rehabiliteringsåtgärder sätts in. Trots att antalet långtidssjukskrivningar har ökat dramatiskt är antalet rehabiliteringsinsatser oförändrade. Bland de drygt 460 000 personer som lämnat arbetsmarknaden med sjukersättning (tidigare förtidspension) finns med all säkerhet många som kunnat komma tillbaka om de fått rehabiliteringsinsatser snabbt. RFV:s stora undersökning bland långtidssjukskrivna visar att många av dem skulle kunna arbeta deltid eller heltid om de bara fick hjälp. Många långtidssjukskrivna har fortfarande efter inte fått någon rehabilitering. Det är misshushållning med mänskliga och samhälleliga resurser då människor är sjuka längre än nödvändigt. har den socialdemokratiska regeringen genomfört en regeländring som medför att försäkringskassorna rutinmässigt skall se över om den person som varit sjukskriven skall få aktivitets- eller sjukersättning. Vi anser att det är något systemfel när det finns personer som får aktivitets- eller sjukersättning utan att man har uttömt samtliga rehabiliteringsinsatser. anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. De som först bör koma i fråga är de som förtidspensionerats då en ordentlig rehabiliteringsutredning aldrig gjordes. På så sätt kan vi finna dem som med rätt insatser både skulle kunna och vilja återgå till arbetslivet. Även av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna bör löpande omprövning göras. De resurser vi tillför socialförsäkringsadministrationen skall till viss del användas för detta ändamål. 10.1 Attitydförändringar som måste tas på allvar Det överutnyttjande av sjukförsäkringen som kan betecknas som fusk av den art som bör leda till åtal torde vara begränsat. Att de dramatiskt ökande sjukskrivningstalen till stor del beror på en förskjutning av attityderna torde stå klart för de flesta. Olika undersökningar pekar på en sådan förskjutning av attityderna till sjukförsäkringen och andra sociala trygghetssystem. Många anser det vara fullt legitimt att sjukanmäla sig även om man inte är sjuk i medicinsk mening. Detta kan delvis bero på bristande kunskaper om syftet med sjukförsäkringen. Det är vanligt att man gör en vidare tolkning av försäkringen än att den ska gälla för medicinskt betingade sjukdomstillstånd. Det som var tänkt att vara en sjukförsäkring har i mångas medvetande kommit att betraktas som en inkomstbortfallsförsäkring. Det förekommer också att sjukskrivning, eller ibland hot om detta, tillgrips som ett sätt att uttrycka missnöje med olika förhållanden på arbetsplatsen. Attitydfrågorna måste tas på stort allvar i debatten utan att detta leder till att drabbade människor skuldbeläggs. Upplysning om sjukförsäkringens syfte är viktig. Vidare måste ohälsan angripas utifrån den helhetssyn som förordar. 10.2 Läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen Läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen är av största betydelse. Det sjukintyg som utfärdas leder i de flesta fall till att sjukersättning betalas ut av . Såväl för individen som med tanke på samhällets kostnader är det mycket viktigt att precisionen ökar i sjukskrivningsprocessen. Detta inte minst för att den enskilde ska få den adekvata behandling och rehabilitering som främjar en snabb återgång till arbetslivet. Varje läkare måste vara medveten om att en sjukskrivning innebär utfärdande av en check som dras av arbetsgivaren och senare statskassan och belastar den kostnad som är så hög att den hotar andra välfärdssystem. har påpekat att det saknas drivkrafter för läkarna att bidra till kortare sjukskrivningar och mera precisa intyg. Verkets mening att det behövs en tydligare koppling mellan läkarnas sjukskrivning och kostnadsansvaret och att detta bör belysas ytterligare. Vidare måste den sammantagna och långsiktiga konsekvensen av att ta en person ur arbetslivet bedömas ur ett helhetsperspektiv av den intygslämnande läkaren. Varje sjukskrivning rymmer nämligen en inneboende risk för isolering och passivisering. Att läkaren lämnar sjukintyg av omsorg om patientens behov av försörjning är förståeligt i sig inom ramen för nuvarande system men strider naturligtvis mot sjukförsäkringens syfte. Om precisionen i sjukskrivningsprocessen ska kunna ökas krävs en ny politik med ett brett perspektiv. Om ohälsan i hög grad beror på människors svårigheter att få hela livspusslet att gå ihop måste också lösningarna sökas på flera olika politikområden. Många sjukskrivningar är slentrianmässiga med oprecisa diagnoser som smärta, ryggbesvär osv. Sådana diagnoser utgör av sjukskrivningar som är längre än . Vidare måste den intygslämnande läkaren så långt möjligt undvika heltidssjukskrivning utan istället i möjligaste mån ta vara på personens arbetsförmåga även om den är begränsad. Detta skulle underlätta om den intygslämnande läkaren hade kontakt med patientens arbetsgivare för att se om alternativt arbete kan utföras. Detta för att slippa den passivisering som en sjukskrivning kan innebära. 10.3 Individanpassad sjukersättning slopa de fasta stegen anser att det är viktigt att man betonar och fokuserar på individens arbetsförmåga hellre än arbetsoförmåga. Därför är det bra med en utgångspunkt som i större utsträckningar handlar om möjlighet till deltidssjukskrivning. För att ytterligare stärka detta synsätt och i högre utsträckning se till individuella möjligheter bör man helt slopa de fasta stegen i sjukersättningen som är 25, 50, . Problematiken med dessa fasta steg belyses bäst genom ett exempel. En person som arbetar till och får ersättning till skulle inte kunna öka arbetsinsatsen även om detta enligt dennes läkare skulle vara möjligt. Vi anser att dagens system inte tillvaratar den individuella förmågan. Systemet uppmuntrar heller inte till ökad arbetsinsats om det inte ryms inom ramen för de fasta stegen. Detta är enligt vår mening helt fel. förespråkar följaktligen största möjliga flexibilitet genom att möjliggöra en ersättning med en individanpassad procentsats mellan . 10.4 Vilande sjuk- eller aktivitetsersättning även vid studier har sedan förslaget om vilanderegler för förtidspension/sjukbidrag lades 1999 motionerat om en förlängning av vilandereglerna. Redan då förutsåg vi att utnyttjandegraden skulle bli låg eftersom man riskerar att få sin ersättning indragen. Vi välkomnar därför att vilandeperioden har förlängts från 12 . Det kvarstår dock ett problem. För de arbetsgivare som vill bereda plats för en person med aktivitets-/sjukersättning finns det inget skydd om eventuella sjuklönekostnader uppkommer. Det skulle kunna medföra att arbetsgivare tvekar att anställa dessa. Den förlängda sjuklöneperioden för arbetsgivarna som den socialdemokratiska regeringen har infört riskerar att leda till att vilandereglerna endast blir en pappersprodukt. har tidigare krävt att motsvarande vilanderegler införs för studier. Regeringen aviserade i höstbudgetpropositionen att man skulle återkomma med en proposition om vilande aktivitets- och sjukersättning vid studier. Något sådant förslag har ännu ej lagts fram för . 10.4.1 Vilanderegler för personer med sjukersättning som saknar arbete I revisorers förslag (2001/02:RR13) angående efterkontroll av förtidspensioner anför vissa remissinstanser specifika svårigheter för förtidspensionerade (sjuk-/aktivitetsersättning) att komma tillbaka till arbetslivet. Förslaget till efterkontroller som revisorerna lagt fram innebär enligt remissinstanserna ett problem eftersom de som uppbär aktivitets- respektive sjukersättning, om de ska tillbaka i arbete, inte har rätt till arbetslöshetsförsäkring då de från början saknar anställning. Att förlora aktivitets- eller sjukersättning innebär därför att man måste etablera sig på nytt på arbetsmarknaden utan att ha några av de rättigheter som för andra tas för givna, t.ex. a-kassa.