ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi297 · 2003-10-07 00:00:00 — anvisar till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. för 1 mindre än vad regeringen föreslagit eller således 46 . anser att statens balanser inte ska visa underskott i längden. Vi bör ha ett nytt mål, statens finansiella sparande ska vara i balans i genomsnitt över en konjunkturcykel. Detta förslag utvecklas i partimotion angående den ekonomiska politiken. Mot denna bakgrund föreslår ett budgetalternativ som innebär att statsbudgetens saldo exklusive företagsförsäljningar blir bättre än vad regeringen föreslår Regeringen berömmer sig av att ha amorterat på statsskulden, från dryga 1996 till knappa . Det blir dock mindre imponerande när man konstaterar att av statsbudgetens faktiska saldo till 2001 om 232 miljarder var netto 230 positiva engångseffekter främst överföringar inom statens egendomar och överföring från AP-fonden. Dessutom kunde statsskulden amorteras genom överföring av vissa värdepapper från AP-fond och som inte syns i statens budgetsaldo. Bara under 3 korta år, 1999, 2000 och 2001 var det underliggande saldot blygsamt positivt. anser att staten inte ska driva företag. Det finns en rad skäl till detta det främsta är att staten inte ska vara med som aktör och konkurrera med privata företag på konkurrensutsatta marknader. Staten ska utforma spelreglerna och övervaka att dessa följs men inte själv vara med som spelare på planen. Dessutom binds skattebetalarnas pengar i form av kapital i dessa företag. Staten är största ägare på Stockholmsbörsen. Den avkastning som vissa statliga företag ger är visserligen ett välkommet tillskott i statskassan. Men detta avspeglas även i de försäljningspriser som företagen kan inbringa. Genom att sälja statliga företag kan statsskulden amorteras och därmed räntan på statsskulden minska. liberalerna föreslår att statliga företag till ett värde av säljs omgående . Då beräkningen av räntevinster av detta görs ska givetvis försäljningspriset sättas i relation till förväntad avkastning. Mot bakgrund av ovanstående har vi i i vårt budgetalternativ anvisat mindre än regeringen, till utgiftsområde 26 Räntor på statsskulden.
mot · GR02Fi299 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda effekterna av icke medgivet uppskov vid andelsbyten till grund för eventuell ändring av lagstiftningen. ändrades andelsbytesreglerna för fåmansbolag, så att beskattningen av förluster vid andelsbyten blev rimligare och att uppskov medgavs. Vissa andelsbyten ger dock inte med nuvarande regler möjlighet till uppskov. Några personer ramlade sålunda mellan stolarna, och har fått en fullständigt orimlig olikhet i beskattningen av sina förlustaktier. uppmärksammade detta och uppdrog till regeringen att särskilt uppmärksamma de frågor med anknytning till andelsbytessystemet som togs upp i motionerna 2002/03:Fi2 och Fi3, om sinsemellan likartade bytesaffärer som leder till oacceptabla olikheter i beskattningen. Vidare anges att det finns också anledning att följa upp om praxis i svenska domstolar tyder på att nuvarande regler leder till icke avsedda effekter eller att det finns tillämpningsproblem som bör föranleda lagändringar. Behovet av en lagändring och dess konsekvenser bör utredas för att ligga till grund för eventuell ändring av lagstiftningen.
mot · GR02Fi300 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av annonsskatt på direktreklam. Direktreklamen till de svenska hushållen ökar markant. Enligt en undersökning i tredje stad, utförd av Konsument , så har reklamen femdubblats , mätt i antal kilo. 1982 fick ett villahushåll med 335 försändelser. 1999 fick man på 1 360 försändelser. 2002 var vikten uppe i över , även om antalet försändelser varit relativt . För lägenhetsinnehavarna i var situationen än värre, 2002 fick man ta emot reklam i 1 525 försändelser. Sammanlagt fick Malmös 135 000 hushåll ta emot direktreklam . Det finns inget som talar för att situationen skulle vara avsevärt bättre på andra håll i landet. Förlorarna i sammanhanget är två. Dels drabbas miljön hårt. direktreklam motsvarar 125 000 träd. Var och en förstår att ett långsiktigt hållbart samhälle inte klarar av att den mängden skog trycks ner i våra brevinkast . Dessutom är reklamen en del av en konsumtionsekonomi som verkar förödande på planetens livsförutsättningar. Dels drabbas konsumenterna som genom sina inköp måste betala för att bli övertalade att konsumera. Konsument upplyser i en tidningsintervju om vilka minimala resurser som kommer konsumentvägledningen till del i förhållande till reklamen. På varje krona till konsumentupplysning, går till reklam fastslår man. Den som vill bygga ett uthålligt samhälle måste vid åsynen av ett problem av den här sorten kräva åtgärder. Det mest effektiva torde vara ekonomiska styrmedel. Annonsskatt på direktreklam hade effektivt minskat reklamen till konsumenterna, som det skapat ekonomiskt utrymme för andra reformer. Möjligen kan man tänka sig en växling med en sänkt annonsskatt på reklam i dagspress, för att hjälpa den svenska pressfriheten.
mot · GR02Fi301 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om längre avtrappningstid av energiskatteavdraget för vindkraft, den s.k. miljöbonusen. I förslag till budgetproposition anges förändringar av ersättningen till vindkraft. Miljöbonusen avtrappas snabbare än vad som var tänkt speciellt för landbaserad vindkraft och enligt budgetpropositionen trappas den nu ned . har det varit tänkt att avtrappningen skulle vara baserad . Förslaget innebär således ett avsteg från den energipolitiska överenskommelsen. Vi tycker det finns motiv för att förlänga avtrappningstiden bl a av det skälet att det tar att etablera vindkraften beroende i sin tur på att miljöprövningar och tillstånd tar i .
mot · GR02Fi5 · 2003-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:150 En ny lag om investeringsfonder beslutar att ett fondbyte inte skall utlösa realisationsvinstbeskattning i enlighet med vad som anförs i motionen. har i tidigare motion hävdat att ett fondbyte inte ska utlösa realisationsvinstbeskattning. En beskattning vid byte av fond skapar inlåsningseffekter och hindrar konkurrens. Den enskildes möjligheter att aktivt kunna förvalta och på så sätt påverka sitt sparande försvåras. Vidare är tidpunkten för att ändra skattereglerna nu lämplig ur ett statsfinansiellt perspektiv. Börsen har fallit tillbaka märkbart, vilket gör att en ändring av lagen även kortsiktigt får begränsade finansiella effekter. Det får ankomma på utskottet att utforma föreslagen lagändring.
mot · GR02Fi9 · 2003-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:151 Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade begär att regeringen återkommer med ett förslag om hur stöd och service till funktionshindrade enligt LSS helt och hållet skall finansieras av staten. Regeringen föreslår i propositionen att ett nationellt system för utjämning av kostnader för verksamheter enligt LSS skall införas. En majoritet av remissinstanserna har avstyrkt förslaget och anser att LSS i stället helt och hållet bör bekostas av staten. Vi anser att tiden är mogen för att hela LSS (i likhet med ) med sin karaktär av rättighetslagstiftning borde vara ett till statligt finansierat stöd. Skälen till detta är många, bl.a. det att staten via finansierar stora delar av det stödsystem som finns för bl.a. personer med funktionshinder. Vi tänker här på insatser som handkappersättning, vårdbidrag (till föräldrar med funktionshindrade barn), sjukbidrag, förtidspension, bilstöd och yrkesinriktad rehabilitering. Ett annat skäl är att det är fråga om livsvariga insatser och då är en försäkringsbaserad statlig garanti betydligt effektivare och tryggare att luta sig mot än vad landets alla kommuner var för sig någonsin kommer att vara.
mot · GR02Fö201 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett högre nyttjande av skjutfältet i . Motion med detta innehåll och denna inriktning har jag lämnat in tidigare. Men jag tror att det är viktigt att, som säger: hålla grytan kokande. skjutfält, beläget i norra , är ett av största och modernaste skjutfält. Omfattande ca med bl.a. väg är skjutfältet unikt i och delvis också sett i ett Europaperspektiv. Skjutfältet i kom till då försvaret var i skriande behov av större ytor för att kunna använda sina långskjutande artilleripjäser. 1967 invigdes fältet. är fältet ett s.k. försvarsmaktsskjutfält, där alla vapenslag tränar och övar. Men det finns en klar överkapacitet på fältet, och den miljöprövning som finns är och ger klartecken . 2001 användes fältet det finns således en överkapacitet. Fältet i borde vara en lämplig plats för övningar ingående i ett europeiskt samarbete. En framtidsvision finns framtagen som visar på vilka investeringar som behövs. En stark oro finns dock nu angående vad som skall hända med fältet efter den överenskommelse som Socialdemokraterna gjort på regeringsnivå med om kraftiga neddragningar inom försvaret.
mot · GR02Fö202 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försvarets städning av övergivna områden. Det svenska försvaret har med initiativ av nuvarande regering och med stödpartiers hjälp lagt ned stora delar av det svenska försvaret. Många städer/orter och många regioner har blivit utan försvarsverksamhet, med undantag av vissa små länsenheter. En viktig del i den avveckling som majoriteten i nu beslutat om är att försvaret städar de områden som man lämnar och där ingen verksamhet längre finns. Det finns många exempel på områden (i finns ett) som står lämnade, men där ingen ny verksamhet kan starta eftersom försvaret inte städat efter sig. Detta gäller bl a övningsområden där det misstänks att odetonerad ammunition finns. Försvaret bör, enligt min mening, genast städa områden man lämnat! Detta för att inte försvarets anseende och namn skall skadas och för att attraktiva områden, oftast centralt placerade i kommunerna, skall kunna användas.
mot · GR02Fö203 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för och rekryteringen av deltidsbrandmän. Det är svårigheter t o m stora svårigheter att rekrytera deltidsbrandmän på många håll i landet. I många län är ett bra exempel har deltidsbrandmännen en mycket viktig funktion. På många mindre orter finns räddningstjänsten via deltidskårer. finns dock på många håll problem med att rekrytera personer till dessa deltidskårer. Inte bara centralisering av arbeten till centralorter är en negativ bit utan också utbildnings- och ersättningsfrågor bör föras upp på riksnivå för att därmed uppmärksammas. har deltidsbrandmännen också andra arbetsuppgifter än bränder. På många håll bl a i mitt hemlän utförs s k prio-1-körningar med akutbilar. Verksamheten kallas också IVPA (I Väntan På Ambulans). Det är vid sjukdomstillstånd benämnda prio 1 som deltidsbrandmännen rycker ut för att assistera den sjuke tills ambulansen kommer med de mera sjukvårdsutbildade ambulanssjukvårdarna. De höga skatter vi har gör att det också blir svårare och svårare att rekrytera eftersom det negativa att ha jour ofta inte ger det netto i plånboken som kan förväntas. Att ha jour ofta och inte få lämna sina hem/orter är naturligtvis också något som drabbar hela familjen och inte bara deltidsbrandmannen. Frågan om rekrytering, utbildning och ersättning till deltidsbrandmän bör alltså lyftas upp på riksnivå.
mot · GR02Fö205 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt värnpliktsalternativ. Hotbilden mot förändras. Det är inte längre bara vapenmakt som vi skall försvara oss emot. Vi behöver utveckla det psykologiska och ekonomiska försvaret. Inom dessa områden ryms även den hotbild som tillkommit genom den ökade spridningen av datavirus som kan slå ut samhällets och industriernas datorer. För att ha en god beredskap mot attacker från sådant som stör våra datorer så föreslås en alternativ värnplikt för de ungdomar som har goda datakunskaper. Därigenom kan stat, kommuner och industrier i ett krisläge få tillgång till kunniga medhjälpare som kan hjälpa till med att få igång de datasystem som drabbats.
mot · GR02Fö207 · 2003-10-07 00:00:00 — Försvarsmaktens räddningshelikoptrar och miljöräddningsinsatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen skall utreda möjligheterna att genom avtal möjliggöra för att kostnadsfritt, snabbt och enkelt kunna utnyttja Försvarsmaktens helikoptrar för miljöräddningsinsatser. utsätts våra kuster för miljöfarliga utsläpp. orsakas de av fartyg som utan hänsyn till miljön rengör sina tankar och tömmer sitt giftiga innehåll rakt ut i havet. Beteendet sparar tyvärr både tid och pengar för rederiet. Att det drabbar miljön och orsakar stora kostnader för det land vars kust och djurliv drabbas tar man ingen hänsyn till. Detta förkastliga beteende uppmuntras av att riskerna att behöva stå till svars för sina handlingar är i det närmaste obefintliga. Även om bildbevis kan knyta utsläppet till ett visst fartyg har man lätt att skylla på någon krånglande ventil eller andra orsaker som befälhavaren inte kunnat styra över. har svårt att skaffa bindande bevis, då sjögående enheter ofta har långt fram till det aktuella fartyget och ett övervakningsflygplan inte kan göra annat än just övervaka och dokumentera. Vårt förslag är att Försvarsmaktens räddningshelikoptrar som redan finns i beredskap för bl.a. sjöräddning snabbt ska kunna lyfta ut inspektörer från för att undersöka en misstänkt miljöbov. Ytbärgaren har möjlighet att ta oljeprov ur vattnet som sedan kan jämföras med oljan i tankarna. personal kan vid en inspektion gå igenom fartyget och förvissa sig om att utsläppet inte skett på grund av materielfel eller liknande. Försvarsmaktens räddningshelikoptrar kan utöver sjöräddning tas i anspråk för annan verksamhet (nödhelikopteravtalet). Denna är dock belagd med kostnader för beställaren. Helikoptrarna lägger huvuddelen av sin flygtid på olika övningar för att hålla en hög nivå på besättningarna. Dessa övningar består till stor del av vinschningar mot fartyg till sjöss. Stödet till bidrar till denna normala övningsverksamhet som ändå skulle behöva genomföras. Därför hemställer vi om en snabbutredning med syfte att genom avtal kostnadsfritt möjliggöra för att snabbt och enkelt kunna utnyttja Försvarsmaktens helikoptrar för miljöräddningsinsatser. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv torde det vara en god användning av de gemensamma resurserna.
mot · GR02Fö208 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn angående ett återupptagande av skogsbrandflyg i . har drabbats av svåra och omfattande skogsbränder. Det har varit oerhört torrt, kanske den torraste sommaren enligt expertis. Dessa bränder har lett till avsevärda skador både på det mänskliga planet och på miljön (skador på djur och växter). Bränderna har också medfört betydande ekonomiska konsekvenser, förstörda livsmiljöer, skador på skogen och kostnader för att bekämpa bränderna. Det har drabbat små kommuner som inte har ekonomisk beredskap för sådana betydande ekonomiska skador. Enligt lagen om civil beredskap har kommuner det övergripande ansvaret att på lokal nivå planera och förbereda arbetet inför höjd beredskap eller kris i fredstid. De många bränderna medförde att räddningstjänstens organisation utsattes för onormalt stora påfrestningar. Uppblossande bränder medförde insatser från brandförsvaret under en hel månad och personal från 12 brandstationer arbetade dygnet runt. Dessutom hjälpte räddningsvärn, frivilliga och privata helikoptrar till. Hjälp kallades även in från försvaret, med hemvärnsmän dygnet runt. Ansvarig brandchef säger att den militära insatsen var helt avgörande för insatsen. Sommarens många skogsbränder gör att beslutet från staten att dra in skogsbrandflyget nu har ifrågasatts. I tog staten kostnaderna för att låta skogsbrandflyget fortsätta, något som också skulle kunna gälla för .
mot · GR02Fö210 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av brandkunskap i skolan. Alla barn i skolan får inte en förebyggande utbildning i brandskydd. Av landets skolelever är det enligt uppgift från endast hälften av barnen som får under sin grundskoletid. Hälften av barnen får alltså ingen undervisning alls. Detta är allvarligt eftersom barn och ungdomar är de som orsakar flest anlagda bränder enligt uppgift från samma källa. Bara har det varit ett stort problem med anlagda skolbränder. får genom Försvarsdepartementet riktade anslag för utbildning bl.a. till skolelever. I besparingstider har dock de anslagen även drabbats av neddragningar, något som inte är acceptabelt eftersom minskade utbildningstimmar för skolbarnen i hög grad påverkar det förebyggande arbetet. Ett förebyggande arbete medför minskade samhällskostnader . Det är absolut nödvändigt att tillförsäkras medel samt att dessa medel använd att ge brandutbildning för alla barn i landets alla skolor på ett likvärdigt sätt. Det finns starka skäl att uppmärksamma synpunkter, varför brandutbildning i skolan skall säkerställas. Var tredje brand i är anlagd och av dessa är anlagda av barn/ungdomar . Mer än hälften av alla skolbränder är anlagda. Senast drabbades landet av flera kostsamma skolbränder, och dessa bränder var anlagda. Barn måste lära sig att steget från en liten brand till en brandkatastrof ät litet. Barn måste få kunskap om att en brand i publika lokaler, diskotek m.m. kan leda till död och förödelse. Branden på i är det mest skrämmande exemplet på en katastrofbrand . Vid den branden miste 63 ungdomar livet. Kunskap om brand från skoltiden är något som eleverna bär med sig resten av livet. Barn har en stor mottagningsförmåga av ett brandskyddstänkande om den ges i rätt åldersgrupp och om den förmedlas av personal från räddningstjänsten. En genomförd studie har visat att inslaget av räddningstjänstpersonal i undervisningen är mycket betydelsefull. Det finns många goda exempel där barn agerat föredömligt tack vare den kunskap de fått om brand i skolan.
mot · GR02Fö211 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas angående allmän samhällstjänst för alla ungdomar. Samhället har ett stort problem, allt färre människor väljer att utbilda sig inom vård och omsorg, som det finns ett skriande behov av personal inom denna sektor. Detta låter sig inte förenas. Vi vet också att vi har att vänta en mycket stor avgång av personal när fyrtiotalisterna lämnar det yrkesverksamma livet. Jag har i en tidigare motion 1998/9:Fö209 i samband med behandling av totalförsvarsplikten påpekat att alla ungdomar borde få en möjlighet att göra någon form av samhällstjänst. Den traditionella värnpliktstjänstgöringen har ju dragits ned till att omfatta en allt mindre grupp av ungdomar. Samhällets stora uppgift är att se till att alla människor får den vård och omsorg som de behöver och har därför också ett ansvar att se till så att rekryteringen av personal tillförsäkras. Alla ungdomar borde få möjlighet att direkt stifta bekantskap med vad det innebär att arbeta inom skola och vårdsektor. Jag övertygad om att det därmed skulle bli lättare att få ungdomar att söka sig till utbildningar som leder till arbete inom skola, vård och omsorg. Situationen på arbetsmarknaden har inte förändrats till det bättre sedan jag sist framförde önskemålet utan behovet av personal inom vård och skola kvarstår. Därför upprepar jag kravet i denna motion att en utredning bör tillsättas i syfte att se över möjligheterna att låta alla ungdomar göra någon form av samhällstjänst.
mot · GR02Fö214 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av hemvärnet och förvaring av hemvärnets vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av hemvärnet. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om förvaring av hemvärnets vapen. Under en lång följd av år har försvaret varit föremål för kraftiga nedskärningar. En stor del av åldersgrupperna gör aldrig värnplikten på grund av resursbrist. De som fullgjort sin värnplikt är krigsplacerade i maximalt och överförs sedan till personalreserven till dess de fyllt . Det är stort slöseri att man inte bättre utnyttjar den utbildade personalen som finns i personalreserven. Jag anser att dessa skall överföras till hemvärnet. är det frivilligt att söka sig till hemvärnet och man får vara kvar i hemvärnet tills man fyllt , vilket får till följd att hemvärnet har hög medelålder. Frivilligheten gör också att hemvärnet inte speglar den mångfald som finns i dagens svenska samhälle vad gäller utbildning, social och etnisk bakgrund. Det vore därför rimligt att hemvärnet fick personal direkt från försvaret och att hemvärnsmännen blir bundna av pliktlagar även i fredstid. För att det skall vara möjligt för hemvärnet att ta emot dessa nya grupper måste övning och utbildningen inom hemvärnet göras om. skall ett hemvärnsbefäl göra och en soldat för att kontraktet skall vara uppfyllt. Hemvärnet har 60.000 man och fullgör kontraktet. Det borde vara möjligt att den obligatoriska utbildningen kortas och koncentreras. Med ett nydanat hemvärn skulle hemvärnet också kunna få nya och mer offensiva uppgifter. Med en omdaning av hemvärnet skulle svenska försvaret för en billig penning tillföras betydande resurser på lokal nivå som skulle vara ett utomordentligt komplement till det mer tekniskt avancerade försvaret som växer fram. Ett yngre och bättre utbildat hemvärn skulle också vara en tillgång för civilförsvaret. Förvaring av hemvärnsmännens vapen Bruket av skjutvapen vid allvarliga våldsbrott har ökat. Inte allt för sällan är det vapen som disponeras av hemvärnet som kommit i orätta händer. Det har även förekommit att hemvärnsmän använt sitt vapen på ett olagligt sätt. får hemvärnsmännen förvara vapnen hemma. Detta är en helt otillfredsställande ordning. Från beredskapssynpunkt har förvaringen hemma ingen som helst betydelse eftersom man inte har någon ammunition hemma. Dessutom får inte hemvärnsmannen träna själv. Risk föreligger i stället för att hemvärnsmannen drabbas av stölder eller rån och blir av med sitt vapen och ännu fler vapen kommer på drift, med de skadeverkningar det har. För att komma tillrätta med detta problem anser jag att vapnen bör förvaras centralt. Hemvärnskompanichefen har också skyldighet att kontrollera att hemvärnsmannens vapen förvaras på ett korrekt sätt och att det verkligen finns kvar. Vapnet skall också kontrolleras av en vapentekniker. Allt detta underlättas om vapnen förvaras centralt.