mot · GR02Ub290 · 2003-10-07 00:00:00 — För att uppnå och försvara en tätplats bland världens främsta forskningsnationer, klara det krävande generationsskiftet inom svensk forskning samt kompensera för neddragningarna inom den militära forskningen krävs en successiv uppbyggnad av de resurser som avsätts både till högre utbildning och till forskning. 14 Balans mellan fasta och rörliga resurser Starka och självständiga universitet och högskolor är en förutsättning för forskningens frihet. Vi vill öka anslagen till forskning och forskarutbildning vid universiteten och högskolorna, fakultetsanslagen. Denna åtgärd skall ses som en förstärkning av den fria forskningen. Det är också viktigt att inte minst den medicinska forskningen får ett välbehövligt resurstillskott. Vi anslår extra medel till och tillskapandet av ett nationellt och medicin. 15 Avvägning mellan olika forskningsområden Till skillnad från regeringen vill vi inte göra centrala öronmärkningar av medel till ett antal specificerade forskningsområden. Det hindrar inte att vi på många områden ser behov av kraftsamling och fokusering kring forskningsområden som biovetenskap, bioteknik, bioinformatik, nanoteknik, IT m.m. Däremot är det direkt olämpligt att regering och riksdag detaljstyr denna typ av satsningar ner på enstaka miljoner. Som vi tidigare påpekat har inneburit en centralisering av forskningsanslagen på de enskilda ämnesrådens bekostnad. Vi vill öka anslagen till det forskningsfinansierade ämnesrådet för teknik och naturvetenskap, framför allt för att möjliggöra ökade satsningar på IT och materialvetenskap samt till ämnesrådet för medicin. Det senare vill vi dessutom utveckla till en ny organisation, en svensk motsvarighet till , kallad för hälsa och medicin. Forskningen måste byggas ut och antalet forskningsfinansiärer måste öka. Den centralisering som vi varnade för i samband med tillkomst har visat sig hämmande för mångfalden. Alltför många forskare har bara en eller ett par finansiärer att vänta sig till. Vi är övertygade om att denna typ av satsningar på breda områden är betydligt mer effektiva vad avser faktisk långsiktig nytta än styrning i detaljer. Att värna om ett öppet klimat för nya idéer och vetenskapliga landvinningar är en förutsättning för ett forskningsklimat i världsklass. Politiska beslut om att förbjuda viss typ av forskning har visat sig ha förödande konsekvenser för landets högteknologiska kunskapskluster, då forskare såväl som företag med kort varsel styrt över framtida investeringar och även befintlig verksamhet till länder med klokare politiker. I har forskningsklimatet, med några få undantag, varit bra. Domedagsprofeter som varnat för att klonade bakterier och jästceller skulle rymma från labben och orsaka död och lidande möttes med vetenskapliga argument. Krav på förbud och moratorier avslogs. I stället kom att tillhöra de länder som snabbast drog nytta av den nya tekniken och tillhör vi de länder som kommit längst med att utvinna läkemedel med hjälp av klonade celler. Det är viktigt att vi fortsätter att värna forskningsklimatet och möter de etiska utmaningarna inom stamcellsforskningen och andra områden på ett sätt som undviker att vi på lösa grunder stänger dörrar till framtida forskningsfält. 16 Avvägningar mellan koncentration, profilering och decentralisering För att nu skapa forskningsmiljöer i världsklass är det nödvändigt att koncentrera resurser till de regioner och forskningsområden där svenska forskare och forskarlag håller mycket hög klass. har bland annat kunskapskluster i absolut världsklass vad avser IT och bioteknik. I såväl området som finns en kritisk massa av universitetsforskning, storföretag, utvecklingsföretag samt en infrastruktur vad avser riskkapital, patent, affärsutveckling m.m. Båda klustren ses ofta som delar av ännu större kunskapsområden om också respektive inkluderas. Att stärka och utveckla dessa kluster är av central betydelse, inte bara för de berörda regionerna utan för hela landets framtid. har även ett antal andra kunskapskluster som håller mycket hög internationell klass inom skilda områden. Även dessa områdens utveckling är av central betydelse. Vår politik syftar till att särskilt stimulera forskare, forskningsområden och regioner som håller högsta kvalitet. I respektive - dominerar universiteten med sina stora resurser. I de mindre klustren är bilden mer splittrad. Här finns såväl stora universitet som specialiserade och profilerade universitet och högskolor. Denna profilering och specialisering är en spännande utveckling som lovar gott . Rymdhögskolan i och IT-högskolan, , är exempel på framgång genom specialisering. 17 för hälsa och medicin Den biomedicinska forskningen i håller hög internationell klass. Det visar såväl olika jämförande analyser, internationella utvärderingar och publikationsfrekvens i internationellt väl ansedda vetenskapliga tidskrifter. har haft en god förmåga att överföra vetenskapliga resultat till diagnostiska metoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel. Inom läkemedel och bioteknik, det vill säga biomedicin, befinner sig i den internationella forskningsfronten. Detta är också ett område som kan få helt epokgörande betydelse. Forskning rörande biomedicin, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg samt arbetsmiljö har i huvudsak varit ämnesinriktad och projekten begränsade till sin inriktning och omfattning. Så är inte längre fallet. I takt med att nya metoder, nya vetenskapliga synsätt och arbetssätt växt fram och införts har de traditionella gränssnitten mellan biomedicin, social- och arbetsvetenskap, beteendevetenskap och humaniora blivit alltmer suddiga. De nya medicinska och tekniska landvinningarna inom hälso- och sjukvården ställer vidare krav på att beteendevetare och humanister knyts till projekten för att hantera svåra etiska frågeställningar och prioriteringar. Detta ställer krav på nya sätt att ytterligare underlätta samarbetet mellan olika forskningsdiscipliner. För att på ett optimalt sätt kunna tillvarata den potential som finns fullt ut inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg och arbetsmiljö samt informationsteknologi föreslår vi att de myndigheter som inom det statliga forskningsfinansieringssystemen var och en för sig svarar för olika delar av denna forskning integreras inom ramen för det av oss föreslagna institutet. Genom detta och medicin skapas en forskningsfinansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektrat. Det handlar om allt från grundvetenskaplig biomedicin till folkhälsa och social forskning. Ett råd av denna omfattning skulle också kunna ta omfattande initiativ för att möjliggöra fenomenbaserade elitforskningsinstitut med tillräckliga resurser för att kunna bryta helt ny kunskapsmark. De forskningsutförande universiteten och högskolorna skulle ha stor nytta av en forskningsfinansiär av denna omfattning och kompetens. och medicin skall syfta till att kraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupa forskningen inom olika discipliner med anknytning till hälsa och sjukvård i vid mening. Målsättningen skall vara att sammanföra olika kategorier av ämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande och kunskap som inte varit möjlig att erhålla inom varje vetenskapsområde för sig. Institutet skulle också kunna etablera särskilda institutioner för särskilt avancerad forskning på strategiska områden. Hit kan till exempel internationellt ledande forskare i projektledande befattningar rekryteras. Det är härvid viktigt att skapa kreativa och dynamiska miljöer för forskare utan att den statliga finansiären definierar och avgränsar forskningens inriktning i alltför hög grad. Institut med denna inriktning skulle möjliggöra ett kunskapssprång som nuvarande strukturer inom forskningens finansiering inte förmår att skapa. 18 Forskarutbildning och forskarskolor Forskarutbildningen är den mest individuella utbildning man kan tänka sig. Här handlar det om en specialiserad utbildning och handledning av varje enskild individ. Den svenska forskarutbildningen har utsatts för flera okloka beslut och befinner sig dag i något av en kris. Trots detta står regeringen tomhänt såväl vad avser ökade substantiella anslag som politiska beslut. har många s.k. forskarskolor inrättats. Det har skett bl.a. med finansiering av de stiftelser den borgerliga regeringen var med och instiftade. Denna utveckling finns det all anledning att välkomna. Forskarskolor bör byggas nerifrån och upp. Universiteten och högskolorna bör själva få forma lämpliga nätverk som utöver svenska universitet och högskolor också gärna får innehålla såväl företag som utländska universitet. De nationella forskarskolor regeringen nu inrättar bygger på den motsatta principen, uppifrån och ner. De kommer att ha mindre förutsättningar att utvecklas väl. Skolorna förefaller att ha komponerats med andra utgångspunkter än den strävan efter högsta kvalitet som måste vägleda all forskarutbildning. 18.1 Riv upp doktorandreformen Förutsättningen för tillträde till doktorandstudierna skall inte vara att doktoranden har en utfäst studiefinansiering, utan en möjlighet att klara studierna. Dagens doktorandsystem har många brister. Kravet på finansiering innebär en begränsning, eftersom många som nästan är klara med sin avhandling måste avbryta om det inte går att få förlängd finansiering. Vidare kan detta innebära en kvalitetsförsämring i doktorandens projekt, då doktorand och handledare tvingas att välja ett projekt som säkert går att genomföra . Den mest allvarliga konsekvensen av detta system är att doktorandens möjlighet till att uppnå självständighet minskas kraftigt, då det kan ta att uppnå detta. Alla doktorander måste ha rätt att utvecklas och växa till självständiga forskare i sin egen takt. Nuvarande bestämmelse ger inte doktoranden något utrymme för att göra fel, bli oense med handledaren eller byta projekt. forskarutbildningsreform måste upphävas. Reformen innebär att många begåvade forskare inte får möjlighet att forska på grund av den stelbenthet som systemet uppvisar. Den nya licentiatexamen, där det blir möjligt att anta sökande till forskarstudier som enbart avser att avlägga licentiatexamen är inte heller riskfri. Det är tänkbart att det regelmässigt blir så att studenter först måste antas till studier för licentiatexamen för att sedan eventuellt tillåtas gå vidare till studier för doktorsexamen. Det innebär en tröghet och en osäkerhet som knappast är eftersträvansvärd. Det är också möjligt att det nya systemet underminerar de vetenskapliga krav som måste ställas på lärare inom den högre utbildningen. 19 Återupprätta den akademiska friheten De centralt ställda politiska kraven på att sökande måste ha högskolepedagogisk utbildning för att få fast anställning som lektor eller adjunkt skall bort. Det är inte heller rimligt att ovillkorligen kräva att doktorander genomgår pedagogisk kurs eftersom det tar tid och energi från till forskningen och den vetenskapliga utbildningen. Krav på lärare eller andra föreläsare måste ställas av lärosätet eller fakulteten, och skall inte dikteras från centralt politiskt håll. Det är viktigt att öka mångfalden av finansiärer av våra universitet och högskolor. En mångfald av olika intäktskällor, och balans mellan dem, är bästa sättet att uppnå självständighet. Universitet och högskolor skall stå fria från ensidigt beroende av en enstaka finansiär. Oavsett om finansiären är offentlig, en del av näringslivet eller en frivillig gemenskap så riskerar ett ensidigt ekonomiskt beroende att leda till att den akademiska friheten inskränks. Det är livsviktigt med frimodiga akademiker som vågar säga sin mening utan risk för att straffa ut sig från den enda finansiären. En forskare skall alltid ta akademisk hänsyn i stället för politisk. I universitetens främsta uppgift att bedriva vetenskaplig forskning och utbildning som håller högsta internationella kvalitet ingår funktionen att vara samhällets självkritiska spegel. Detta uppdrag innebär att kritiskt granska samhället och dess beståndsdelar. För att granskningen skall vara trovärdig krävs ett oberoende från statsmakten, såväl som från näringsliv och frivilliga gemenskaper. utgör grunden för en sund demokrati, eftersom de bidrar med en fristående kritik av hela samhället och en självständig kunskapsproduktion. Vi vill att universitetsstyrelserna avpolitiseras för att öka den akademiska friheten, det vill säga friheten för forskarna och lärarna enskilt eller kollegialt att råda över verksamheten. Vi vill avpolitisera forskningsstiftelserna som regeringen socialiserat. Vi vill införa avdragsrätt för stöd till privata forskningsstiftelser. Vi vill öka konkurrensen genom att låta ytterligare två universitet eller högskolor få chansen att övergå i stiftelseform. Vi vill öka mångfalden också inom statens forskningsfinansieringsorganisation genom att bryta ut den medicinska forskningen ur , dubblera dess budget och skapa ett för Hälsa och Medicin (NIHM). 20 Rekryteringsanställningar och anslag till framstående unga forskare Basen av kompetenta unga forskare i behöver breddas. Det är av stor vikt att unga forskare ges tillfälle att efter examen vidga sina vyer och komma bort från sina egna handledare och egna universitet för att skapa självständighet som blivande forskare. Ett post-doktorat, gärna utomlands, skapar möjligheter att bredda utbildningen och sprida svensk forskningskompetens. Det är också ett sätt att få fram verkligt goda forskarämnen. Flera disputerade och större möjligheter att rekrytera utländska post-doktorander är det bästa sättet att förbereda för det omtalade generationsskiftet. Nyantagna doktorander riskerar att hinna fram för sent och deras äldre kollegor att ha lämnat den akademiska karriären om inte generationsskiftesinsatserna får en mer balanserad utformning. Post-doktorala insatser är också ett nödvändigt sätt att långsiktigt bredda och utveckla forskarhandledningskompetensen. För ett litet land som är det internationella forskningsutbytet särskilt betydelsefullt. Internationellt forskningsutbyte och samverkan inom högre utbildning och forskning bör stå i fokus för de svenska satsningarna. Det är också en nödvändighet att som kunskapsnation utgör en attraktiv partner med forskning av yppersta kvalitet som konkurrensmedel.