ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02A319 · 2003-10-07 00:00:00 — Registerkontroll vid arbete med barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstadgad skyldighet att visa utdrag ur belastningsregistret för den som yrkesmässigt eller i frivilligverksamhet arbetar med barn och unga. I skollagen anges att personer som söker arbete med barn och unga skall lämna utdrag ur belastningsregistret. Syftet är att förhindra anställning av personer som kan befaras vara olämpliga att arbeta med barn. Troligen innebär den nya regeln att personer som förekommer i belastningsregistret avstår från att söka arbete i sådan verksamhet där redovisningsplikten finns. Det kan inte uteslutas att dessa personer söker sig till annan verksamhet för att komma i kontakt med barn och unga. Barn kan av samhället omhändertas av olika skäl enligt särskild lagstiftning. Funktionshindrade barn kan beviljas särskilda insatser såsom personlig assistent, vistelse på korttidshem m.m. Barn är alltid i beroendeställning och utlämnade till de vuxna som finns runtom dem. Vissa vuxna utnyttjar barns utsatthet genom att utsätta barnen för övergrepp av skilda slag. När samhället omhändertar eller beviljar andra omvårdande insatser för barn är det viktigt att barnen inte riskerar att utsättas för övergrepp eller annan kränkande behandling. Huvudregeln vid anställning i arbete med barn och unga skall vara att all personal som yrkesmässigt arbetar med barn och unga oavsett huvudman skall omfattas av skyldighet att visa utdrag ur belastningsregistret. Sak samma ska gälla för de yrkesgrupper som arbetar indirekt med barn, t ex vaktmästare, skolmåltidspersonal m fl. För att förhindra att personer som kan antas vara olämpliga i arbete med barn bör all relevant lagstiftning kompletteras med en liknande regel som skollagen vad gäller skyldighet att uppvisa utdrag ur belastningsregister innan anställning får ske. Lagändringarna bör medge att redan anställd personal på anmodan från arbetsgivaren har att uppvisa sådant utdrag ur samma register. Av samma skäl bör arrangörer av frivilligverksamhet för barn och unga ges skyldighet att genom registerkontroll försäkra sig om att vuxna i verksamhet för barn och unga inte finns i belastningsregistret för brott som inneburit våld, sexuella övergrepp eller andra kränkningar mot annan.
mot · GR02A320 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lunchernas påverkan på sjuktalen. Ohälsotalen och sjukskrivningarna är betungande utgifter för samhället och företagen. Svenskarna är sjukast i hela med ca med olika former av ersättning. Dagens stressiga arbetsliv har gjort att lunchen alltmer har åsidosatts . Det som var en naturlig del av arbetsdagen har numera blivit en lyxvara. är också ett av få länder i som inte har någon form av statlig subvention av lunchen. Undersökningar visar att av de offentligt anställda har mindre än 31 minuters måltidspaus. På stora industriföretag har lunchrasten krupit ner . Den tid vi tillbringar på arbetsplatsen kortas ned så att vår önskan att komma hem från jobbet till alla förpliktelser på hemmaplan kan infrias. Det sker till delar på bekostnad av lunchpausen. Detta motverkar lunchpausens tre hörnpelare som är avkoppling och återhämtning, näring för kroppen men inte minst gemenskap och social kontakt. Jag menar att både arbetsgivare och arbetstagare har ett ansvar för att inte korta arbetstiden ytterligare. En timmes lunchpaus borde vara en mänsklig rättighet. Att äta mitt gör att man orkar mer och presterar bättre. Stresstillstånd försvårar matsmältningen som gör att många får ont i magen. Kroppens tillstånd inverkar på vår förmåga att fatta beslut. Nära kontakter med arbetskamrater stärker gemenskapen på en arbetsplats. En lunchträff med en vän kan vara dagens enda möjlighet till ett vuxet samtal för en ensamstående förälder. Undersökningar visar att många människor i landet tror att en bättre information om sambandet mellan kostvanor och sjukdomar skulle ha stor betydelse för folkhälsan och ge mindre sjuktal.
mot · GR02A321 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier och a-kassa. kommer att ha stor arbetskraftsbrist inom vård-, omsorgs-, utbildnings- och teknikyrken. Arbetslöshetskassans regelverk ger inte möjlighet att läsa fleråriga högskoleutbildningar med ersättning motsvarande a-kassa. Detta kan leda till att många avstår från vidareutbildning, trots att de ofta kan räkna med arbeten inom ovan nämnda yrkesområden. En översyn av a-kassans regelverk kan därför vara nödvändig. ges möjlighet att bedriva högskolestudier upp till 40 poäng inom ramen för arbetsmarknadsutbildningar. Syftet är att stärka den enskildes möjligheter att få ett arbete samt att underlätta för arbetsgivaren att få tillgång till arbetskraft med lämplig kompetens. har i jämförelse med andra länder ett generöst studiesystem. Givetvis måste detta kontinuerligt ses över. Den senaste förändringen gjordes . Motivet för att reformera systemet kan bland annat vara att minska skuldsättningen för den studerande. Med tanke på att förändringar i a-kassesystemet även får konsekvenser för regelverket gällande studiemedel bör dessa båda delar synkroniseras.
mot · GR02A322 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om affärstidslagen. har i en europeisk jämförelse mycket liberala regler för öppethållande inom handeln. Det är mer eller mindre helt fria regler som gäller. Att butiker har öppet sent på kvällar och nätter och att de anställda dessutom arbetar ensamma innebär en ökad risk för butiksrån. Människor som arbetar i handeln förtjänar en bättre arbetsmiljö än att ständigt leva med risken att utsättas för hot och våld. Affärstidslagen bör ses över för att skapa en bättre arbetsmiljö för anställda inom handeln.
mot · GR02A323 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkt anställningstrygghet. Lagen om anställningsskydd (LAS) är en skyddslagstiftning som bland annat ska förhindra att anställda sägs upp utan saklig grund. Lagen måste, liksom all annan lagstiftning, förändras och utvecklas för att tillgodose arbetsmarknadens krav på tydliga spelregler. Med alla de undantag som finns i LAS blir tydligheten väldigt otydlig och otryggheten ökar därmed för den enskilde människan. Därför bör möjligheterna till de olika anställningsformer som finns begränsas. Lagens skrivning om huvudanställningsformen tillsvidareanställning förstärks därmed och bidrar då till tydliga spelregler och en ökad trygghet för den enskilde. På samma sätt måste tryggheten för den enskilde öka vid turordningsförhandlingar. De möjligheter till undantag av två personer i turordningen som riksdagsmajoriteten fattade beslut om bör upphöra. Lagen borde återställas i sitt ursprungliga skick, och skall undantag göras ska de ske i förhandlingar på arbetsplatsen. Turordningsförhandlingar skall skötas på arbetsplatserna där kunskapen om de lokala förhållandena finns.
mot · GR02A325 · 2003-10-07 00:00:00 — Trygghet och rehabilitering i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghet och rehabilitering i arbetslivet. Den ökande ohälsan i arbetslivet drabbar främst den enskilde i form av lidande både psykiskt som fysiskt men även samhället i stort med enorma kostnader. Dessa kostnader begränsar resurserna till andra välbehövliga och framåtsyftande reformer. En allvarlig effekt av att många arbetsgivare inte har lyckats, eller i vissa fall inte tillräckligt arbetat, med rehabilitering av sjukskrivna anställda är att detta leder till uppsägningar. Arbetsgivarna säger sig inte ha möjligheter till lämpliga omplaceringar, personerna i fråga inte har rätt kompetens o s v, vilket leder till att de blir uppsagda på grund av arbetsbrist. Den enskilde blir således dubbelt drabbad. Först genom att kroppen och själen far illa, sedan genom att förlora arbetet. Detta rimmar illa med våra socialdemokratiska värderingar och vår människosyn. Vår vision rymmer ett utvecklande arbetsliv med möjlighet för alla som kan och vill att delta. Vi måste skapa villkor för arbetslivet som tar till vara alla människors vilja att bidraga och möjligheter att deltaga fullt ut. Arbetslivet måste kunna erbjuda alla en möjlighet att oavsett förmåga finnas med i samhällsbygget. Just därför är möjligheterna till en god och fungerande rehabilitering på arbetsplatsen så oerhört viktig. Vi kan inte fortsätta att sortera ut människor på arbetsplatser där en del är utslitna medan andra inte blivit det . Det får inte vara lönsammare för en arbetsgivare att utan riktig ansträngning säga upp arbetsskadade och ersätta dessa med nyanställningar. Detta händer, enligt min mening, alltför ofta. Dålig arbetsmiljö eller arbetsorganisation kan inte rättas till med sämre trygghet. Enligt vår syn är trygghet och utveckling tvärtom starkt sammanlänkade och beroende av varandra. varierar arbetsgivarnas ansvar och rehabiliteringsinsatser gentemot den enskilde i stor omfattning. Det som är otillfredsställande är att i många fall väljer man lösningen uppsägning på grund av arbetsbrist just därför att den är enklast eller billigast. Regeringen bör återkomma till med förslag som stärker trygghet och rehabilitering före uppsägningar.
mot · GR02A328 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skyddsombudsverksamheten. Grundläggande för den svenska arbetsmiljölagstiftningen har varit att produktionen skall bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön vid företag med färre än 50 anställda innebär nu gällande regelverk att medlemmarna i de fackliga organisationerna för betala miljonbelopp av sina avgifter för att få en god bevakning av arbetsmiljöfrågorna. EU:s arbetsmiljödirektiv (89/391/EEG) har i punkt 5 följande inskrivet: Åtgärder som rör säkerhet, hygien och hälsa i arbetet får under inga förhållanden medföra några kostnader för arbetstagarna. EU:s direktiv är mycket klara och tydliga i detta avseende. Arbetsmarknaden i tenderar till att fler och fler småföretag med mindre än 50 anställda kommer att etableras och större företag delas i mindre enheter. Därav följer att Regionala skyddsombudsverksamheten (RSO) kommer att utvidgas att omfatta fler företag utan att motsvarande kostnadstäckningar för verksamheten uppnås. En anställd på mindre företag har lika stor rätt till att få service och besök vad gäller arbetsmiljöfrågorna som dem som finns på större arbetsplatser. Enligt vår uppfattning bör regeringen låta se över skyddsombudsverksamheten i syfte att uppnå rättvisa mellan stora och små arbetsplatser.
mot · GR02A331 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetsmarknadsutbildning för personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadsutbildning för personer med funktionshinder. Arbetssökande får ofta vänta upp till , tills a-kassedagarna är slut, innan de blir erbjudna att delta i Aktivitetsgarantin. Där ligger numera resurserna för att stärka arbetssökandes möjligheter på arbetsmarknaden i enlighet med individuella handlingsplaner. Tyvärr finns i aktivitetsgarantin inte tillräckliga medel för förberedande insatser till funktionshindrade. Det finns medel enbart för matchning mot arbete. Hjälp med att söka jobb är inte tillräckligt för att en funktionshindrad person ska kunna finna, få och behålla ett arbete. Nya tekniska hjälpmedel och utbildning behövs för alla inblandade, såväl nya arbetskamrater som den arbetssökande. är dessa insatser helt avgörande för att den funktionshindrade ska lyckas med sitt jobb. Om den arbetslöse med eller utan funktionshinder däremot blir sjukskriven kan hon eller han få möjlighet att delta i något av de samordningsprojekt mellan och som finns för sjukskrivna arbetslösa. Där finns mer medel för både försörjning och arbetsmarknadsutbildning. Dessa utmärkta projekt borde vara öppna för arbetslösa funktionshindrade utan att de behöver bli sjukskrivna. Konsekvenserna av aktivitetsgarantins konstruktion för arbetslösa med funktionshinder bör undersökas, och regeringen bör se över möjligheterna för arbetslösa med funktionsnedsättningar som inte är sjukskrivna att delta i samverkansprojekt /AMS.
mot · GR02A333 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Lönebidraget skall hjälpa människor med nedsatt arbetsförmåga att få ett meningsfullt arbete. Lönebidraget är till för den anställde och inte för arbetsgivaren. Icke desto mindre har de lönebidragsanställda stor betydelse för den ideella och sociala sektorn. Lönebidraget gör dubbel nytta. Dels ger det den anställde en meningsfull sysselsättning, dels får den ideella föreningen möjlighet att bedriva sin samhällsnyttiga verksamhet. Ett problem både för den anställde och för arbetsgivaren är dock lönebidragstaket. Det är och har av besparingsskäl inte höjts . Oberoende av kunskap och kompetens hos den enskilde har det låga lönebidragstaket hämmat lönesättningen och löneutvecklingen för dem som har arbete med hjälp av detta arbetsmarknadspolitiska instrument. Detta beror givetvis på att de organisationer som verkar inom den ideella och sociala sektorn också fått vidkännas besparingar från kommuner och landsting krisår. Det innebär att de saknar betalningsförmåga att själva bidra till en positiv löneutveckling för sin anställde. I värsta fall kan de tvingas att säga upp sin anställde, som då knappast kan få något annat arbete på den öppna marknaden. Därför bör regeringen låta se över taket för lönebidraget.
mot · GR02A334 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om jämställdhetsområdet. Man kan läsa i budgetpropositionens särtryck Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män att mycket återstår för att komma till rätta med brister i jämställdheten mellan kvinnor och män. Den visar att det finns en skev fördelning av tid i betalt respektive obetalt arbete mellan kvinnor och män. Jämställdhetsarbetet går alldeles för långsamt. I samhället finns flera sektorsöverskridande områden där det finns myndigheter. Det gäller exempelvis integrationsfrågorna, miljöfrågar och ungdomspolitiken. Detsamma skulle kunna gälla jämställdhetsarbetet och genusperspektivet. Det finns ett behov av att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet och visa att det är en prioriterad fråga. Vi anser därför att regeringen inom sitt ordinarie arbete bör låta se över behovet av att utöka JämO:s ansvar till att bli sektorsövergripande på jämställdhetsområdet. JämO skulle då utöver sina nuvarande arbetsuppgifter i så fall kunna vara både ett kunskapscenter, sprida information, påskynda implementeringen av jämställdhets- och genusperspektivet och vara ett stöd och garant för att jämställdhetsarbetet påskyndas.
mot · GR02A335 · 2003-10-07 00:00:00 — Andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att öka andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser. betraktas i mångt och mycket som ett föregångsland i jämställdhetsarbetet. Det är riktigt att kvinnorna fått större möjligheter till egenförsörjning och därför inte längre behöver vara i beroendeställning till männen. Satsningar på vård, skola och omsorg är väl också att betrakta som viktiga sett ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi vet att om inte samhället kan ställa upp är det kvinnorna som ser som sin plikt att återgå till spisen. I de politiska församlingarna har vi kommit en bra bit på väg när det gäller jämställdhet. har den mest jämställda regeringen och . Kommuner och landsting har också anammat jämställdhetsarbetet och i stort beaktas jämställdhetslagens intentioner. Ett område där jämställdhetsarbetet ännu inte fått något större gehör är i de privata bolagsstyrelserna. Den kvinnliga representationen är fortfarande alltför låg trots att det finns många kompetenta kvinnor som väl platsar i dessa församlingar. Män är fortfarande de som leder arbetet och fungerar som chefer i större utsträckning än kvinnor. Jämställdhetsarbetet måste accelerera i det privata näringslivet. I bolagsstyrelser återfinns ofta män med likartad bakgrund. Att försöka bredda styrelsernas kompetens med människor med olika bakgrund och erfarenheter är något som styrelserna och samhället skulle vinna på. Klubben-för-inbördes-beundran borde ta för sig av all den kompetens som marknaden erbjuder. Om kvinnor med förvärvsbakgrund, exempelvis från handeln, servicesektorn eller barnomsorgen, fick möjlighet att träda in i bolagens styrelser skulle det innebära stora kompetensvinster för bolaget samt stora vinster för jämställdhetens . Vi är väl medvetna om att det finns svårigheter att påverka de privata bolagsstyrelserna att bedriva en godtagbar jämställdhetspolitik. kan man skapa förutsättningar för att kvinnor ska kunna utveckla yrkesliv med barn och familj. Men därutöver krävs en ordentlig attitydpåverkan i samhället på olika sätt. Det klara inte samhället utan medverkan på ett nationellt plan mellan offentligt och privat.
mot · GR02A336 · 2003-10-07 00:00:00 — Risken att funktionshindrade försvinner ur arbetslöshetsstatistiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om risken att funktionshindrade försvinner ur arbetslöshetsstatistiken. På AMS hemsida redovisas fortlöpande statistik över arbetslösheten. Det finns dock en risk att den ibland blir felvisande. Arbetslösa personer med funktionshinder räknas som sjuka eller förtidspensionerade istället för arbetslösa. En funktionshindrad person som inte längre söker jobb avförs från arbetsförmedlingens aktuella register. Detta kan då tolkas som om personen fått arbete även om anledningen är sjukskrivning, socialbidrag, studier eller sjukersättning. Handläggare på arbetsförmedlingarna behöver få bättre kunskaper om funktionshinder och om möjligheterna att kompensera hinder och anpassa arbetsmiljöer. Risken finns att myndighetens representanter underskattar individens förmåga och överskattar betydelsen av funktionsnedsättningen. Det är inte ovanligt att handläggare rekommenderar en arbetslös person med funktionshinder att acceptera aktivitets- eller sjukersättning istället för att fortsätta söka arbete. AMS bör förtydliga statistiken så att det tydligt framgår att rätt åtgärd kommer människor med funktionshinder till del.
mot · GR02A338 · 2003-10-07 00:00:00 — Regler som gynnar ett jämställt föräldraskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn skall göras av trygghetssystemen så att de påverkar ett jämställt föräldraskap positivt. har mycket gjorts för att föräldraskapet ska delas mer jämlikt mellan mamman och pappan. Det har inte gått fort och det är mycket kvar. Men att dela på glädje och sorg när barnen är små är till nytta både för barnen men även för relationen mellan föräldrarna. I försök där man arbetat med både mammor och pappor i grupper redan under graviditeten har det inte bara lett till ett mer delat föräldraansvar, det har även visat positiva trender med mer hållbara och mer jämställda relationer. Detta visar att jämställdhet inte står i motsatsförhållande till familjen. I praktiken är det många som försöker få både arbetsliv och familjeliv att fungera för alla parter. Men där sätter faktiskt de olika systemen käppar i hjulet för varandra. Föräldrar som delat på föräldraledighet och jobb tycker att det fungerat bra med både babyn, jobbet och samlivet. Problemet visade sig när ena föräldern blev arbetslös och upptäckte att det bara var den jobbade som låg till grund för förälderns rätt att stämpla, inte föräldraledigheten. Om de hade gjort som vanligt att bara den ena föräldern varit hemma hade a-kassan grundats före barnets födelse. Dessa föräldrar säger att med facit i hand skulle de kanske inte ha delat på ansvaret som de gjorde. Men det måste vara reglerna som ska ändras, inte det jämställda föräldraskapet. Därför kräver vi att en översyn görs av trygghetssystemen för att de inte ska motverka ett mer jämställt uttag av föräldradagarna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02A340 · 2003-10-07 00:00:00 — Social dumpning på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hindra social dumpning på arbetsmarknaden. Alla som utför arbete på den svenska arbetsmarknaden måste garanteras anständiga arbets- och anställningsvillkor. Detta krav gäller alla oavsett om de är födda i eller i något annat land. Den som på det sätt som är typiskt för arbetstagare är beroende av sin uppdragsgivare behöver ett särskilt skydd. Dessa grundläggande principer är en överväldigande majoritet av invånarna i överens om, och uppfattningen delas av alla välfärdsstater i världen. Metoden att åstadkomma detta skydd skiljer sig dock från land till land. I har vi valt att i första hand åstadkomma detta skydd genom att starka fackföreningar sluter kollektivavtal som kompletteras med lagstiftning. Fackföreningarna har dessutom till uppgift att övervaka att såväl kollektivavtalen som den arbetsrättsliga lagstiftningen genomförs i praktiken. har i förhållande till övriga EU-länder genom det s.k. utstationeringsdirektivet åtagit sig att se till att arbetstagare hos gästande EU-företag får samma skydd som övriga arbetstagare i en rad avseenden. har bestämt att detta skydd ska tillgodoses genom vårt system med kollektivavtal och fackföreningens bevakning av arbetsvillkoren. Om det skydd vi nu beskrivit inte fungerar leder det till att enskilda arbetstagare råkar illa ut, men det kan också leda till en underbudskonkurrens där arbetstagare tvingas konkurrera med varandra genom att bjuda under varandra när det gäller anställnings- och arbetsvillkor. Vi vill inte ha social dumpning i . Det finns särskilt inom vissa branscher starka tecken på en sådan utveckling. Det sker t ex. genom mycket korta visstidsanställningar, anlitande av oseriösa bemanningsföretag, genom att enskilda tvingas att skaffa sig s.k. F-skattsedel och därmed framstår som egna företagare eller genom anlitande av kedjor av entreprenörsföretag. En arbetstagare som kommer till ett annat land för att arbeta är mycket sårbar. Den som inte kan språket, inte känner till vilka regler som gäller, inte vet vart man ska vända sig för att få hjälp, blir lätt ett offer för exploatering. Det gäller särskilt i branscher där det arbetsrättsliga skyddet sviktar på det sätt som vi beskrivit ovan. Inom en sektor av arbetsmarknaden är det särskilt viktigt att följa effekterna av tillträdet för arbetskraft från de nya medlemsländerna. Det gäller vägtrafiken. Inom det området bör kravet på svenskt trafikkort upprätthållas efter EU: s utvidgning. och bekvämlighetsregister, med sammanlagt ca 3 200 fartyg, företrädesvis bemannade med asiatiska besättningar med undermåliga villkor, får i och med obegränsat tillträde till svenska inrikes sjötransporter och fast trafik i . De ska inte behöva ha sämre villkor än andra. Utvecklingen bör noga följas av berörda myndigheter.