mot · GR02Fi241 · 2003-10-07 00:00:00 — Generell moms () på tidskrifter Sänkt energiskatt på MK1-diesel med /liter generellt. 1/7 2005 -0,36 -0,80 Sänkt energiskatt på MK1-bensin med /liter i målområde 1 -0,14 -0,15 -0,15 Sänkt skatt för jordbruket: Sänkning av dieselskatten till EU-snitt, /lit 2004. -0,82 -0,90 -0,90 Ingen skatteväxling enligt nu föreslagen modell i BP04 Ingen höjning av CO2-skatt (villaolja), energiskatt på el, diesel och bekämpningsmedel -2,10 -2,20 -2,16 Ingen sänkning av inkomstskatt m eller marginellt sänkt allmän löneavgift Inget budgettrixande med skattekrediteringar Offentligt skyddat arbete (OSA) redovisas som utgift på UO 13 Bibehållna regler för anställningsstöd () Summa skattesänkningar (netto) -31,52 -41,83 -49,75 Förutom förslagen i tabell 10.1 ovan påverkas statsbudgeten av ytterligare ett antal förslag som varken kan kategoriseras som skattehöjning eller skattesänkning. Det är för det första det beräknade inkomstbortfall som uppstår i form av minskade utdelningsinkomster till följd av våra förslag om ytterligare försäljning av statligt ägda aktier. Det är också en avgift från försäljning av högskoleplatser till främst utlandet som beräknas bli följden av den reform föreslår på detta område. För det tredje regleras kostnadsminskningen för arbetsgivarna av den föreslagna andra karensdagen i sjukförsäkringen så att den förändringen blir neutral för företagssektorn. För det fjärde beräknas de kraftiga satsningar på ökad skattekontoll som föreslår leda till en viss ökning i skatteuppbörden. revisorer har granskat tidigare insatser i form av ökad skattekontroll och funnit att den kassamässiga effekten av dessa extrainsatser uppgick till ca sex gånger insatta medel. Försiktigtvis räknar vi dock med en mindre effekt . I tabell 10.2 redovisas också övergången från de totala skattesänkningarna enligt tabell 10.1 till den inkomsteffekt dessa har på statsbudgetens inkomstsida. Det som påverkar är det faktum att två av de föreslagna skattesänkningarna (förbättrat reseavdrag och full avdragsrätt för hela den allmänna pensionsavgiften) delvis redovisas som en utgift under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Detta beror på att kommunsektorn ska kompenseras för det kommunala skattebortfall som (indirekt) uppstår till följd av dessa skatteförslag. Slutligen redovisas de ökade försäljningsinkomster som räknar med till följd av en snabbare försäljning av statligt ägda aktier. Tabell 10.2 Övriga inkomstförändringar på statsbudgeten 20042006 samt övergång till total inkomsteffekt på statsbudgetens inkomstsida Övriga inkomstförändringar och regleringar Inkomster av statens aktier tfa försäljning av statligt ägda aktier -0,90 -3,20 Avgift försäljning av högskoleutbildning Reglering av 2:a karensdag: Höjd arbetsgivaravg. m 0,3 p.e. (neutralt för företagssektorn) Effektivare uppbördseffektivitet och skatteindrivning Summa skattesänkningar (tabell 10.1) och övriga inkomst- -27,43 -37,67 -47,54 Inkomster av försåld egendom (inkomsttitel ) Övergång till inkomsteffekt på statsbudgetens inkomstsida (då vissa skattesänkningar redovisas på 25) Summa inkomstförändringar totalt på statsbudgeten 10.2 Skattepolitikens inriktning på anser att det svenska skattetrycket, som är högst i världen, både bör och måste sänkas. Bakom ställningstagandet att det bör sänkas ligger en ideologiskt förankrad övertygelse om att människor själva, inte statens byråkrater och politiker, ska bestämma över en större del av sina inkomster och utgifter. Men ställningstagandet motiveras också av en ekonomiskt grundad övertygelse om att den svenska ekonomin kommer att fungera bättre och tillväxtpotentialen öka om en minskad andel av de totala resurserna passerar genom den offentliga sektorn. Bakom ställningstagandet att skattetrycket måste sänkas finns en insikt om det inte obetydliga omvärldstryck som gör att våra skattenivåer helt enkelt inte kan avvika kraftigt från det som gäller i våra konkurrentländer. bör därför de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska. Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas tillvara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, som exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om denna tillväxt blir högre kan andelen bli lägre, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Den svenska tillväxttakten i ekonomin är därför helt central även för denna diskussion. Om nuvarande låga tillväxtpotential () består, kommer en nedväxling av skattetrycket att ta och frukterna av densamma, i form av ökat självbestämmande och bättre tillväxtförutsättningar, blir kanske svårare för den enskilde att se. Skattesänkningar riskerar i ett sådant läge att uppfattas som ett hot mot välfärden. Inte minst driver de socialistiska partierna i mot bättre vetande ofta en sådan linje när konjunkturen är dålig. När den är bättre brukar skattesänkningar avvisas för att de skulle skapa överhettning om de genomfördes. I föreliggande proposition anges därtill, låt vara som ett beräkningstekniskt antagande, att utgiftstakens andel av BNP i princip antas vara framöver. Skattesänkningar är alltså i princip alltid fel för en svensk socialdemokratisk regering. Enda skälet till att vissa skatter sänkts är att den förbättring som den goda konjunkturen tidigare bidrog med inte kunde delas ut som bidrag till följd av utgiftstaken. Den nuvarande låga tillväxtpotentialen bidrar alltså i sig till att hålla fast i en ond cirkel där tillväxtfrämjande förslag till skattesänkningar kan målas ut som ett hot snarare än som den möjlighet till ökat självbestämmande och tillväxt det är. Om tillväxten vore bättre skulle vi sannolikt inte ha samma typ av debatt, eftersom skatteinkomsterna då skulle öka mer, även om skattesatserna var lägre. Detta dödläge kan bara brytas genom en målmedveten politik för att i en väl avvägd takt minska utgifter och skatter som andel av ekonomin. Därtill behövs regelförenklingar och andra typer av strukturreformer, bl.a. för att främja en bättre lönebildning. Detta kommer om det genomförs successivt att bidra till en bättre tillväxt och underlätta anpassningen mot nivån i jämförbara . Det tydligaste exemplet på att denna strategi är framgångsrik är . Där har skatterna målmedvetet sänkts, vilket har lockat till sig både människor, företag och investeringar. Den mycket kraftiga sysselsättningsökning som skett har tillsammans med sänkta skatter inneburit en snabb klättring uppåt i välfärdsligan. Även om det finns olikheter mellan länder som och , finns det inget som talar för att inte skulle kunna lyckas betydligt bättre än med en tillväxtinriktad politik. Ett annat land som framgångsrikt förbättrat tillväxten är , som trendmässigt har en betydligt bättre tillväxt än . I diagram 10.1 åskådliggörs resonemanget kring hur en ansvarsfull nedväxling av skattetrycket kan gå till. Först har en schablonmässig framskrivning gjorts av BNP-utveckling vid den tillväxt som (fram ) anger i sitt basalternativ och därefter den tillväxtpotential som anger för . Därefter har skatteintäkterna varje enskilt år fram beräknats vid antagande om en skattekvot på av BNP. Dessa intäkter jämförs sedan i diagrammet med de skatteintäkter som uppstår vid en tillväxt på när skattetrycket gradvis växlas ned av BNP . Genom denna, som ett räkneexempel, försiktiga nedväxling av skattetrycket ser man att skatteintäkterna ändå blir högre till följd av den bättre tillväxten än i basalternativet (dvs med oförändrad politik). Det bör betonas att det i diagrammet bara är fråga om ett räkneexempel bland flera tänkbara. Vilken tillväxt som ska antas gälla som basalternativ kan exempelvis diskuteras. Poängen är att illustrera att den tillväxtökning som sänkta skatter kan bidra till (oavsett antagande om basalternativ) inte gör någon till förlorare, utan tvärt om alla till vinnare: personer och företag ges bättre förutsättningar att arbeta, konsumera, investera och producera, vilket ytterligare bidrar till ökad tillväxt. Offentlig sektor får högre skatteintäkter än vid oförändrad politik och därmed bättre förutsättningar att hålla en god kvalitet i sina verksamheter och vara en attraktiv arbetsgivare. Diagram 10.1 Sänkt skatt ger tillväxt som ger högre skatteinkomster vid lägre skattetryck Anm. Jämförelsenormen för kalkylen är ett skattetryck på av BNP och tillväxt enligt basalternativ och därefter tillväxt enligt basalternativ. 11 Statens utgifter och utgiftstak 11.1 Fördelning av utgifter på utgiftsområden 20042006 I detta kapitel presenteras översiktligt förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden , samt en preliminär fördelning av utgifterna . föreslår att statens utgiftstak för fastställs till , för till och för till . Det är 4, 14 respektive lägre 20042006 än det förslag som Socialdemokraterna lämnar i budgetpropositionen . Inom taket ryms dessutom en ca större budgeteringsmarginal än den ytterst minimala som Socialdemokraterna räknar med . förslag till ramar för utgiftsområdena sammanfattas i tabell 11.1, tillsammans med en jämförelse mot regeringens beräknade utgifter. Därefter följer en översiktlig genomgång av förändringarna inom varje utgiftsområde i avsnitt 11.2. Tabell 11.1 förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden och utgiftstak år 20042006, samt skillnad mot regeringens beräknade utgifter i budgetpropositionen Skillnad mot regeringens förslag Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -4 835 000 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -9 195 000 -3 935 964 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Skillnad mot regeringens förslag Avgiften till Europeiska gemenskapen -10 542 321 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor -9 758 491 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -9 758 491 -4 000 000 11.2 Genomgång av utgiftsområden för 20042006 I följande avsnitt presenteras översiktligt förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden , samt en preliminär fördelning av utgifterna . För varje utgiftsområde där förändringar föreslås har särskilda motioner där de olika förslagen redovisas mer detaljerat. bör besluta om de föreslagna ramarna och godkänna de föreslagna ramarna som inriktning för det fortsatta budgetarbetet. 90:5 m.m. Volymminskning, bl.a. beroende på högt anslagssparande Målen för Datainspektionen bör tydliggöras. Det är osäkert om myndigheten bedriver en ändamålsenlig verksamhet. I avvaktan på ett tydliggörande av målen kan besparingar göras genom effektiviseringar och utökad avgiftsfinansierad verksamhet. föreslår att anslagsramen för Datainspektionens verksamhet minskas med . Presstödet har betytt mycket för mångfald i opinionsbildning och för publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar, dels på annonssidan, dels på förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet att fasas ut genom t.ex. samverkan och fusioner av olika slag. Statsmakterna bör stödja sådana strukturförändringar i syfte att ge en livskraftig dagspress. Specialdestinerade presstöd har och då använts för att korrigera oönskade effekter. har t.ex. stöd införts för vissa lördagsutdelade tidningar med speciella svårigheter. En grupp tidningar har uppenbara problem beroende på distributörens prispolitik, nämligen de postdistribuerade tidningarna, främst endagstidningar och utöver dem en fyradagarstidning (). Posten har ju betydande ekonomiska balansproblem själv, bland annat på grund av krav på helhetstäckning i landet. Enligt vårt förmenande bör därför ett exemplarstöd införas för postdistribuerade tidningar. Stödet bör uppgå till per distribuerat exemplar. Det bör införas från . Detta bör ges regering till känna. Totalkostnaden för en sådan insats är relativt blygsam och bör uppgå till ca . I den totalram som regeringen anvisar på presstödet finns en outnyttjad del på ca . Med hänvisning till kostnaden ovanpå och en buffert på ca bör ramen kunna minskas med . Efter sammanslagningen till en myndighet 1997 har och regeringen haft problem att tydligt visa på vilken den optimala dimensioneringen av är. Under en lång följd av år har anslagen till området ökat mycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU . Men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Regeringen hade inför vårpropositionen 2001 aviserat en noggrannare analys av dimensionering. I budgetpropositionen anförde regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Enligt vår mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitet och resultat i förhållande till de stora anslagsposterna. Detta har inte skett på ett tillfredsställande sätt. Utvecklingen och anpassningen av kan mycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utan de ytterligare resurser som tillförts. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnadseffektivitet som mål. T.ex. borde den utvecklade informationstekniken leda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna. Mot denna bakgrund är det befogat att minska resurser till en mer rimlig nivå. föreslår att anslagsramen för m.m. minskas med . Ramen för utgiftsområde 1 kan sammantaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget minskar fortsättningsvis med både och . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -18,0 -40,0 -8,0 -4,0 -12,9 -2,4 -13,0 -10,0 -108,3 -132,3 -165,0 Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , med flera. anser att ramen kan minskas genom riktade besparingar och samordning av vissa verksamheter. Vi anser att () ska samordnas med och få ett resurstillskott med till i ett första steg. Detta belastar utgiftsområde 24. Ramen för utgiftsområdet kan därför minskas med , och . Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 3:1 , Ökad skattekontroll (jfr intäktsökning) Ingen fastighetstaxeringsvsht, avvecklad förmgh.tax.vsh. Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna, och . bedömer att dessa verksamheter bör tilldelas större resurser än vad som föreslås i regeringens budgetförslag. anser att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin. Detta förhållande bekräftas av ett flertal studier och utredningar. Det handlar om regelrätt inkomstbortfall men också om nedsatt tilltro till det svenska skattesystemet. Konkurrensen mellan företag snedvrids och affärsmoralen luckras upp. För att minska den svarta sektorns omfattning måste därför skattekontrollen effektiviseras. föreslår därför att anslaget till det nya ska ökas med 180, 250 och 2004, 2005 respektive 2006. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, d.v.s. förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels själva skatteuppbördens effektivitet, d.v.s. förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter, belysta bl.a. av revisorer, visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. förslag till avskaffad fastighetsskatt och förmögenhetsskatt leder till att skattemyndigheternas administration av fastighets- och förmögenhetsbeskattning i stort sett upphör. Detta leder till att besparingar kan göras med 160, 220 respektive 2004, 2005 respektive 2006. inom tullens område är nu till stora delar genomfört. Samarbetet mellan medlemsländerna, för att motverka smuggling och annan ekonomisk brottslighet, behöver öka och för detta krävs också ökade resurser. föreslår att anslaget till ökas med . Detta i syfte att förstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor. Ramen för utgiftsområde 3 föreslås därmed sammantaget öka med 2004 samt öka med 2005 och 2006 i förhållande till regeringens förslag. 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Avgår: regeringens anslagsökning i BP 04 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . Vår rättsstat är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. Särskilt polisens situation måste förbättras. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Närpoliskontoren ska hållas öppna i betydligt större utsträckning och arbetsmetoderna med ett problemorienterat arbetssätt inom polisen ska utvecklas. Av de som avsätter till polisverksamheten är reserverade för 100 nya polistjänster med specialuppgift att bekämpa narkotikabrott för att på så sätt stoppa narkotikamissbruket bland ungdomar. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. vill att det ska finnas 19 000 poliser . Resurser måste avsättas så att de som genomgår polisutbildningen kan anställas på polismyndigheterna. Åklagarväsendet bör stärkas så att beredskap finns för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst. Antalet platser för utbildning av nya åklagare måste öka, och arbetssituationen inom åklagarorganisationen måste förbättras. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med flera nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för mängdärenden: 10 nya miljöåklagare, 6 ekobrottsåklagare samt 20 åklagare med särskild internationell kompetens. ansvarsområde ska förändras. Myndigheten ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Läget är allvarligt inom domstolsväsendet. De pågående nedskärningarna är ett hot mot rättssamhället. har motsatt sig regeringens reformeringsarbete som innebär att stora delar av bland annat inlandet urholkas på domstolar och därmed också på polis, åklagare och advokater. För att skapa ett bättre underlag för de mindre tingsrätterna bör en process inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. Regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna. vill att ska fastställa domstolsorganisationen. Inom kriminalvården ska trestegsanstalter införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram som förbereder utslussning av de intagna efter avtjänad strafftid. Antalet häktesplatser och platser för sluten ungdomsvård måste öka. vill även betona det brottsförebyggande arbetet. För att långsiktigt lyckas med målet att minska brottsligheten lokalt och skapa trygghet för kommuninnevånare och företag behövs resurser till kommunala insatser. Det behövs även långsiktiga satsningar på information om vikten av värdeöverföring till barn. Insatserna ska rikta sig till föräldrar och andra som arbetar med barn. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med för och för och för . Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Två myndigheter verkar inom området: och . Målet för den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken är enligt den socialdemokratiska regeringen att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. anser att det är en tam målsättning som borde kompletteras med åtminstone ambitionen att, efter förmåga, bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Mot bakgrund av de budgetprioriteringar gör och det ansträngda statsfinansiella läget, är det möjligt att minska på flera anslag inom utgiftsområde 5. Sammanlagt sparar jämfört med regeringen och totalt 105 miljoner jämfört med regeringen för hela utgiftsramen . Berörda anslag är 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer, 5:3 Nordiskt samarbete, 5:5 , 5:8 Bidrag till (), 5:9 samt 5:10 Information m.m. Regeringen har, jämfört med förra årets budgetproposition, gjort ett antal omstuvningar och sammanslagningar av anslagen för utgiftsområde 5. Bland annat så har förra årets anslag 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling gått upp i årets 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning. anser fortfarande att Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling är ett avsnitt som ska avvecklas. budget ingår förra årets anslag 5:16 Europainformation i anslag 5:10 Information m.m. anser fortfarande att Europainformationen kan minskas genom ett ökat ansvarstagande av . anser vidare att det mot bakgrund av regeringens länge uttalande ambition att minska SIPRI:s beroende av statliga bidrag, inte är rimligt att budgetanslaget 5:7 Bidrag till ökar om än i mindre grad . föreslår att ramen för utgiftsområde 5 minskas med . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling: senareläggning Utgiftsområdet Försvar samt beredskap mot sårbarhet gjordes om i grunden . Den nya dispositionen är i grunden logisk om än fortfarande något rörig. Området omfattar politikområdet Totalförsvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politikområdet Totalförsvar består av verksamhetsområdena Det militära försvaret och Det civila försvaret. Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar består av verksamhetsområdena Svåra påfrestningar och Skydd mot olyckor. Rörigheten består främst i att anslag i vissa fall hör hemma i det ena politikområdet men delvis eller helt nyttjas inom ett verksamhetsområde inom det andra politikområdet. Säkerhets- och försvarspolitiken har förändrats. Världens stater möter nya typer av hot vid sidan om och/eller istället för de mer traditionella. Det är härav absolut nödvändigt att arbetet med att implementera och stärka det nya samhällsförsvaret ges ökad prioritet. Med samhällsförsvar menar ett nytt förhållningssätt till de myndigheter och organisationer som ska försvara mot både fredstida hot och väpnade konflikter. I takt med att de icke-militära delarna av försvaret blir allt viktigare anser att en annan fördelning mellan anslaget till det militära försvaret och i synnerhet anslag bör övervägas. Utgiftsområde 6 är ett relativt stort anslag. Den nationella säkerheten och tryggheten kräver stora resurser. Trots det anser att det i takt med att omstruktureringsprocessen av totalförsvaret omförts till praktik, framkommit att det finns utrymme för att minska materielanslaget (6:2) med 2006. beslutade omstruktureringsåtgärder i arbetet med att ställa om det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar kommer att ge genomslag kring . Däremot satsar extra medel på .