ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So628 · 2003-10-07 00:00:00 — Minskade skillnader i hälsa mellan olika grupper i befolkningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. har inneburit en mycket positiv utveckling av folkhälsan i , en utveckling som efterhand allt större delar av befolkningen fått ta del av. Även från det allra finns positiva inslag, vi lever och spädbarnsdödligheten är låg. har medellivslängden i vårt land stigit från 71,6 till för män och från 78,3 till för kvinnor. Men utvecklingen är inte entydig. Tvärtom kan man se en nedåtgående trend. Och oavsett hur forskarna mäter det som upplevd ohälsa, sjuklighet eller dödlighet har den tidigare tendensen till ökad hälsa brutits. Vi ser också hur skillnaderna i hälsa ökar mellan människor. Enkelt uttryckt blir de fattiga allt sjukare medan de mer välbärgade blir allt friskare. Klyftorna ökar också när det gäller tandhälsan. I mer välbeställda områden förbättras tandstatusen. I socialt utsatta områden försämras den istället. Sociala och ekonomiska faktorer påverkar folkhälsan mer än något annat. löper arbetare större risk än tjänstemän att avlida . Lågutbildade har fortfarande fler hälsoproblem än högutbildade. Faktorerna som försämrar folkhälsan är många. I sammanfaller ofta människors situation så att dessa sociala och ekonomiska problem och folkhälsoproblem blir särskilt förekommande i vissa stads- och kommundelar. Det är dags att i konkret handling se till att dessa skillnader minskar. Det förutsätter konkreta mål och lokala handlingsplaner inom många politikområden. Det finns ett ökande intresse för folkhälsofrågor. Signaler om ökande ohälsa och sjukskrivningar samt det faktum att ojämlikheten i hälsa består och i vissa fall ökar, har också medfört ett ökat fokus på folkhälsofrågor. behandlade regeringens proposition Mål för folkhälsan (2002/03:35). Det övergripande nationella målet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor i hela befolkningen. I regeringens budget finns resurser för att förbättra folkhälsan genom att satsa på förebyggande arbete mot alkohol och spelberoende samt på insatser mot mäns våld mot kvinnor. Däremot saknas en strategi för att komma åt den sociala snedfördelning av folkhälsan som redovisas ovan och som är så tydlig. Med tanke på de uppenbara sociala skillnaderna i hälsobilden är det inte tillräckligt med generella åtgärder utan det krävs riktade insatser till de mest utsatta stads- och kommundelarna, i första hand i våra storstäder. I regeringens budgetproposition föreslås att tillförs hälso- och sjukvården. Av dessa pengar är vissa insatser av generell karaktär. Vi föreslår att delar av dessa generella resurser omprioriteras till riktade konkreta hälsofrämjande insatser till utsatta storstadsområden.
mot · GR02So629 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av äldrevården. befolkning blir äldre och äldre. är nästan var femte medborgare och det krävs stora insatser för att åldrande befolkning även skall kunna känna trygghet inför ålderdomen. Kring detta finns en stor enighet och många äldre har också god vård och omsorg. Men det finns tyvärr påtagliga brister i systemet som drabbar den enskilde äldre vårdtagaren. har olika frågor som berör äldrevården cirkulerat i medier. Det gäller allt från ren vanvård till dålig mat. I samband med dessa klagomål har det också framkommit att oklarhet råder när det gäller vem som har tillsynsansvaret. Ansvaret för tillsynen över äldreomsorgen delas av och . Eftersom dessa myndigheter lyder under olika lagar (socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen) händer det inte så sällan att problemen hamnar mellan stolarna och de som är berörda vet inte vem de skall vända sig till för att få hjälp och förändring. När den enskilde försöker att få rättelse på problem händer det ofta att den ena myndigheten lägger skulden på den andra och vice versa. Problemet blir för den enskilde ett moment 22. Vem tar det fulla ansvaret ? Vem ser helheten? För att situationen ska blir tydlig och alla ska veta vem man ska vända sig till vid klagomål på kommunen behövs en övergripande tillsynsmyndighet. Denna myndighet kan var .
mot · GR02So631 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straff för dopningsbrott. Dopning är oftast förknippad med elitidrott. Svensk idrott har bedrivit ett intensivt arbete mot dopning både nationellt och internationellt. Det arbetet anses vara mycket framgångsrikt. Antalet svenska dopningsfall är inte många i förhållande till det antal tester som görs. De som avslöjas får dock ofta stor medial uppmärksamhet. Tyvärr förekommer även dopning utanför idrotten. Det gäller i första hand missbruk av anabola androgena steroider, kallade AAS. AAS används för att få en snabbare muskeltillväxt och används därför av personer som tränar styrketräning och av så kallade kroppsbyggare. Medlen är lätta att få tag på fram för allt via Internet. I vissa länder, till exempel , kan man köpa AAS på apotek utan recept. Dessutom förekommer en omfattande smuggling. Biverkningarna av AAS är allvarliga. Forskningsläget är ännu inte helt klart, men mycket tyder på att psykiska bieffekter, till exempel depression och framför allt ökad aggressivitet är biverkningar av missbruk av AAS. Något som talar för det, är att vid ett antal av de mycket uppmärksammade övervåldsbrotten som begåtts har gärningsmannen missbrukat AAS. Det är också klarlagt att AAS används i kriminella kretsar för att tagga upp sig inför brott där våld kan tänkas förekomma. Dopningen är ett samhällsproblem, vilket den så kallade konstaterade . Mycket talar för att problemen är större nu än då. Det är tydligt att missbruket av dopningspreparat och därtill hörande brottslighet innebär liknande problem för samhället som narkotikamissbruk. Den illegala försäljningen av dopningsmedel förefaller var mycket lönsam som riskerna är betydligt mindre än vid narkotikabrott. Ett sätt att markera att samhället ser allvarligt på problemet är att höja minimistraffet för grovt dopningsbrott till fängelse samt maximistraffet till fängelse. Helst borde grovt dopningsbrott jämställas med grovt narkotikabrott. En höjning av staffsatserna får två stora fördelar. För det första riskerar den som sysslar med denna typ av brottslighet ett betydligt hårdare straff, vilket rimligtvis till del borde verka avskräckande. För det andra innebär en straffskärpning att polisen på ett effektivare sätt kan bekämpa denna typ av brottslighet genom till exempel så kallad teknikspaning. Dessutom kan det leda till att kampen mot dopningsbrotten prioriteras högre. Minimistraffet för grovt dopningsbrott bör höjas till fängelse och straffmaximum till fängelse eller allra helst bör grovt dopningsbrott jämställas med grovt narkotikabrott.
mot · GR02So632 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om organdonation. Om man bestämmer sig för att donera ett organ, alltså inte efter sin död utan medan man lever, blir man naturligtvis sjukskriven efter donationen. När man exempelvis donerar en njure blir man sjukskriven omkring efter operationen. Arbetsgivaren betalar ut en viss del av sjukpenningen och får tillbaka detta av staten, vilket är helt riktigt. Men förutom sjukpenning har arbetsgivaren andra utgifter i form av semesterersättning och försäkringar till donatorn. Dessa, ofta betydande, kostnader får han/hon betala själv. För en sjukskrivning i samband med en donation av njure kan det röra sig om ca . Är arbetsgivaren en liten företagare med få anställda kan detta bli en stor kostnad för företaget. Därför borde staten stå för alla kostnader i samband med organdonation.
mot · GR02So633 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om organdonation. Det är få personliga ställningstaganden som har så direkt avgörande betydelse för andra människors liv som beslutet att donera sina organ efter sin död. Vi vet att andelen svenskar som vill donera organ efter sin död är mycket stor. Mellan av de tillfrågade i ett antal undersökningar har sagt att de vill bli . Ändå är det så få svenskar som väljer att göra det. I jämförelse med andra länder i ligger antalet lågt. Av de 90 000 som dör är det omkring 200 som avlider under sådana omständigheter att de kan bli organdonatorer. Av dessa är det sedan hälften som verkligen donerar sina organ. En orsak till detta kan vara att det är krångligt för en person att meddela sitt ställningstagande om donation till myndigheterna. Det är många som inte vet hur man rent praktiskt ska gå tillväga. Ett sätt att komma runt detta problem vore att varje ID-handling har en ruta i vilken personen som äger ID-handlingen, kan kryssa i om den är beredd att donera sina organ efter sin död eller inte. Därför bör regeringen se över möjligheterna att upprätta denna modell för att, på det sättet, öka antalet .
mot · GR02So638 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om hur man skall stävja problemet med det ökade spelberoendet i samhället samt hur ökade resurser skall ges till forskning och stödjande behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en högsta gräns för utdelning av vinstsumma.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ideell organisation, såsom , skall ges i uppdrag att fördela överskjutande pengar från anordnat lotteri till hjälpinsatser för barn och människor i utsatta situationer.1 1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KrU. Spelmissbruk är en sjukdom Enligt en stor undersökning, utförd på uppdrag av , lider ca 150 000 svenskar av någon form av spelberoende. Värst drabbade är invandrare och ungdomar och av ungdomarna i åldern har redan ett spelberoende. Risken för att unga ska bli beroende är dubbelt så stor som för vuxna spelare. Svenskarna spelar för ca , varav staten tar in ca . Av detta går endats ca till forskning om spel och spelberoende. Ingen hjälp utgår till den enda stödförening, för Spelberoende, som finns. Problemet är att man ännu inte förstått att det handlar om en sjukdom, fullt jämförbar med alkoholism eller narkomani. Skillnaden är att spelmissbruk är lättare att dölja. Det finns bra behandlingsformer, men bara 10 platser för de 100 000 svenskar som är beroende. Spelandet handlar ofta om stora pengar. Ombud låter gärna den spelande få kredit på grund av den stora inkomsten från spel, den utgör ofta av handlarens omsättning. Många ungdomar som spelar drar också på sig stora skulder p.g.a. sitt spelande. En del tvingas sedan in i kriminalitet. Internationella forskarstudier visar att självmord är vanliga i denna grupp. Regeringen bör återkomma med ett förslag om hur man skall stävja problemet med det ökade spelberoendet i samhället samt hur ökade resurser skall ges till forskning och stödjande behandling. De sista årens utdelning av vinster på olika allmänna lotterier har tenderat att bli mycket höga. Att en vinst kan överstiga är inte moraliskt försvarbart. Om en högsta gräns för vinstsummor införs, skulle den del som överstiger denna gräns kunna tillfalla olika organisationer, fonder och hjälpinsatser till människor, som är utsatta för t.ex. naturkatastrofer eller för att lindra världssvälten. På grund av att utdelningen från ett lotteri blir större än vad utdelningen av de högsta vinsterna blir kan dessa pengar komma t.ex. Barncancerfonden, eller SOS barnbyar till del. Överskjutande pengar föreslås handhas och fördelas av en ideell organisation, såsom .
mot · GR02So643 · 2003-10-07 00:00:00 — anser att målet bör vara att införa någon form av tak-över-huvudet-garanti i varje kommun. anmäldes cirka 21 400 fall av kvinnomisshandel, vilket är en ökning jämfört med . Därtill fortsatte anmälningarna av grov kvinnofridskränkning att öka cirka 1 600 brott mot kvinnofrid anmäldes allt enligt statistik från . Vem ska bära konsekvenserna när män slår kvinnor? vill skydda offret genom att komma åt förövaren och begränsa hans möjligheter att utöva våld som i ett tjugotal fall utmynnar i dråp och mord. Precis som fallet är med mobbning i skolan är det inte offret som ska tvingas flytta på sig utan förövaren som ska kontrolleras. vill se ett förslag omgående. Det skall inte behöva ta åratal att utreda och ta ställning i en så angelägen fråga. Landets kvinnojourer har tidigare fått för små anslag för att kunna bedriva och utveckla sin verksamhet effektivt. har i tidigare budgetmotioner avsatt mer resurser än den socialdemokratiska regeringen till kvinnojourerna. har regeringen höjt anslagen, vilket välkomnar. Trots uppmärksamhet och ett ökat stöd från kommuner och frivilligorganisationer har inte anhörigvårdarens vardag förändrats mycket. Anhörigvårdare har en fysiskt tung arbetsbörda och har sällan någon egen fritid. De får för litet stöd av den professionella vården. Ändå ser de många fördelar med sin uppgift: den är meningsfull och ger en kvalitativt bättre vård som tillgodoser den sjukes behov av värdighet och integritet. Men anhörigvårdarna behöver stöd och vägledning av kunnig personal. Utgångspunkten för är att se och erkänna familjens och de närståendes roll och funktion i vården av äldre, sjuka eller funktionshindrade. Stödet till anhöriga som vårdar ingår som en viktig del i familjepolitik. Anhörigvårdare är en stor tillgång och har enligt mening rätt till olika former av stöd, information och handledning för att kunna ta på sig vårduppgifter som annars skulle utföras av vårdpersonal med utbildning. Kristdemokratisk politik för anhörigvården utvecklas i en särskild motion, So641 Anhörigvården.
mot · GR02T201 · 2003-10-07 00:00:00 — Utländska körkorts giltighet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska körkorts giltighet i . Det har framkommit att många kör omkring i bil på de svenska vägarna med körkort där kraven för att få detta körkort inte varit och inte är lika strikta som vad som gäller för att ta ett svenskt körkort. Enligt min mening och helt i trafiksäkerhetssyfte bör utländska körkort prövas. Detta för att se om innehavaren, utan att göra något ytterligare körprov eller test i , skall få köra bil på de svenska vägarna. Jag är helt på det klara med att det finns länder som har strängare regler och hårdare krav än vad vi har för att få körkort. Där är det självklart inga problem. Men det har också framkommit uppgifter efter vissa svåra olyckor att undervisningen i vissa länder varit bristfällig för att få körkort. Det är detta jag åsyftar med denna motion.
mot · GR02T202 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste tilldelas ett högre väganslag. Det är en summa så här sett i enskildhet som kan verka stor. Men om man ser på att det är den summa som skall ge bättre vägar i så är det en låg summa. Det är bara som fått ett lägre anslag. Följande planeringsramar för vägarna finns, här några exempel: Sett med den uppställningen som grund så är det ett bedrövligt lågt väganslag som finns för : 367 miljoner! Jag har för att informationen inte skall bli politiskt färgad hämtat faktauppgifterna i denna motion från den länstransportplan för åren 20042015 som Region sammanställt. är fjärde största turistlän och är, efter de tre storstadslänen, det i särklass största turistlänet i riket med över 16 miljoner gästnätter. omsatte turisterna i länet. har i stort sett dubbelt så många som det femte största turistlänet (). har ett mycket stort behov att få till stånd en modern och stärkt transportinfrastruktur. För länets tillväxt och överlevnad behöver skapa en närhet till den internationella och nationella marknaden och tillgodose näringslivets stora transportbehov. behöver också, för att behålla det positiva flyttnettot, väsentligt förbättra möjligheterna till arbetspendling, såväl till och från länet som inom länet. Det är landets fjärde till ytan, i nordsydlig riktning och i östvästlig riktning. Bebyggelse och näring är inte enbart koncentrerade till vissa orter. I finns viktiga näringar spridda över hela länet, alltifrån den tyngre basindustrin i söder, tillverkningsindustrin och skogsnäringen i övriga delar av länet, samt den expanderande turistindustrin i dalafjällen. Den delen är norra största vinterturismområde. Denna spridning är styrka, men i transportinfrastruktursammanhang också en svaghet. Övrigt som noteras av Region : Länet har mycket omfattande godstransporter på såväl väg som järnväg. är en av landets största. Det finns stora brister i befintliga transportsystem. Det statliga vägnätet inom länet omfattar . Av dessa är fortfarande grusvägar. av vägnätet är avstängt för tung trafik vissa tider av året p g a tjällossning. noterar totalt 516 bilar per 1.000 innevånare. Detta betyder att näst är det biltätaste länet. (Underligt är att de län som toppar med antalet bilar har de sämsta/lägsta väganslagen!) kommun i västra är den biltätaste kommunen i riket (609 bilar per 1.000 innevånare). Av länets innevånare bor i glesbygd, jämfört för riket. Det här borde vara siffror och uppgifter som klart visar en enda sak: har ett alldeles för lågt väganslag. Men som så mycket annat är det starka län med många riksdagsledamöter också län med starka s-politiker och goda kontakter in till regeringen som blir vinnare i dragkampen om vägpengarna. har tyvärr inget starkt s-namn och det kan vara en av anledningarna till det låga anslaget.
mot · GR02T204 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av alkolås. Jag motionerade om införandet av alkolås. Frågan är lika aktuell , kanske aktuellare. Vi kan ofta läsa om hur berusade bilförare vållar trafikolyckor. kunde vi läsa om hur en bilförare som var berusad körde ihjäl en ettåring och hennes farmor. Bara den olyckan borde göra att vi beslutsfattare reagerar. Alltså: Inför alkolås för alla bilförare som påträffas körandes bil berusade.
mot · GR02T205 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Att ha bra vägar är viktigt för ett läns utveckling. För oss i är det viktigt med bra vägar till/från länet. , delen förbi Sala, är en följetong. Jag hade en fråga till dåvarande näringsminister och han gav mig klara besked: Vägen skulle byggas år 20032004. Men vi vet hur regeringen skurit ned på väganslagen och detta får nu bl a till följd att upprustningen av , delen förbi Sala, skjuts . Anslaget till vägar i är mycket lågt bara får mindre anslag. Detta agerande av regeringen ger förstås följdverkningar. Det objekt jag här tar upp omfattar . Trafikflödet är 3 5007 900 fordon . Vägen är viktig för !
mot · GR02T206 · 2003-10-07 00:00:00 — Åldersgräns för rätt att köra moped tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ny åldersgräns införs för att få köra moped. gäller som åldersgräns för att köra moped. Åldersnivån verkar vara rätt avvägd. Men mitt förslag har inriktning på en rättvisefråga. Och mitt förslag är att rätten att köra moped skall gälla från det kalenderår man fyller . anses med all rätt det orättvist att vissa klasskamrater och jämngamla (räknat vilket år man är född) får åka moped, andra inte. Den regel och lag som gäller inbjuder också, enligt min mening, till olovliga körningar.
mot · GR02T207 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i
mot · GR02T208 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en snabb ombyggnad av i för att behålla och utveckla Mälarsjöfarten. Leveranser och transporter skall i större omfattning bedömas utifrån ett helhetsbegrepp där såväl ekologisk som ekonomisk påverkan vägs in. I det sammanhanget framstår sjöfarten som ett positivt alternativ som bör utvecklas. I finns tre hamnar som fortfarande har en allsidig transport via våra sjöleder. Det är , och . För /hamn transporteras fördelat på 1/5 energivaror, 1/5 råvaror, 1/5 allmänt styckegods, 1/5 sågade trävaror och 1/5 containergods. Genom den alltmer ökade andelen fliseldning vid den inre fjärrvärmeverk talar mycket för att trafiken kommer att öka avseende energiråvaror. infart, via sluss, har fungerat bra genom en förutseende samhällsinsats 1924. uppfyller inte kanalen de krav som ställs på bredd och miljövänlig passage. Den tekniska utvecklingen inom fartygssektorn går mot såväl längre som bredare fartyg. Mälarsjöfartens omfattning är inte sådan att den kan styra utvecklingen varför Mälarsjöfarten riskerar att upphöra om inte insatser görs för att förbättra kapacitet. Det är dessutom ett mål att erhålla mer miljövänliga fartyg vilka givetvis också är utrustade med dubbelt skrov. Ett generationsskifte sker , vad gäller fartygen, vilket innebär att behovet av en utbyggnad av brådskar. En teknisk utredning, genomförd av , är gjord som visar att det är fullt möjligt och dessutom värdefullt att bygga ut den nuvarande i . Utbyggnaden innebär spontning av kanalen vilket förhindrar markerodering. De samhällsekonomiska studierna visar, enligt beräkningsmodeller, att det är positivt att bygga ut . Hindret för utbyggnad är statens krav på regional finansiering. Statens krav, via , om en regional finansiering om gör projektet omöjligt att förverkliga då en sådan satsning skall konkurrera med andra verksamheter på och regional nivå. Statens policy och brist på att efterfölja finansieringsprincipen har urholkat de kommunala och regionala instansernas förmåga att gå in som medfinansiär i den här typen av projekt. Dessutom kan det ifrågasättas om kravet på en regional finansiering är i överensstämmelse med trafikpolitiska beslut. Investeringen för att bibehålla ett miljövänligt transportsystem, via våra vattenleder, är i storleksordningen . Synen på investeringen avseende avskrivningstider och miljövinster skall ses mot bakgrund av tidigare gjord investering som varat . Insikten beträffande investeringar i infrastruktur kan ifrågasättas när man beskådar den historiska livskostnaden av tidigare generationers investeringar som i exempelvis sluss och järnväg genom . Nuvarande generation bör genom en aktiv närings- och miljöpolitik göra satsningar som är långsiktigt hållbara. En samhällssatsning i utbyggnaden av sluss är en sådan, vilket bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T209 · 2003-10-07 00:00:00 — Utbyggnad av mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av mellan och . Statistik från visar att fordonstrafiken på motorvägarna genom har ökat mellan och , mellan och på och utanför . har den tunga trafiken nära nog fördubblats. En del av förklaringen ligger i ökande trafikflöden över från , men ökningen av transporter sker också via färjeförbindelser från till . Med EU:s kommande utvidgning med länder från kommer också transportflödet att öka än mer till och från . Totalt räknar man med en ökning av godsflödet inom unionen på fram . Detta kommer också att innebära ökade godstransporter till och från via bl.a. . Därför är det mycket angeläget att E 6 byggs ut till motorvägsstandard i sin resterande del mellan och enligt den plan som är fastlagd. Ytterligare dröjsmål är inte acceptabelt, vare sig från trafiksäkerhetssynpunkt eller från miljösynpunkt.
mot · GR02T210 · 2003-10-07 00:00:00 — Gemensamt riktnummer för län tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra län till ett enhetligt riktnummerområde för den fasta telefonin. och är ett enhetligt riktnummerområde för fast telefoni med riktnummer 08. Det vore rimligt att på motsvarande sätt göra län, som har ett flertal olika riktnummerområden, till ett enhetligt riktnummerområde med riktnummer 04. Därför borde möjligheterna utredas att göra län till ett enhetligt riktnummerområde 04.
mot · GR02T211 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen låter utreda en privatisering av i enlighet med vad som anförs i motionen. Utvecklingen i kommer att kräva ökad kapacitet på . För att detta skall ske på bästa sätt måste också samarbetet med flygplats utökas allt mer. är det kanske rimligt att se dessa två flygplatser som en samverkande enhet. Nuvarande ägarförhållande avseende försvårar denna utveckling. En privatisering skulle underlätta denna utveckling avsevärt och en utredning måste komma till stånd där detta kan belysas.