mot · GR02Sf403 · 2003-10-07 00:00:00 — Invandrare och flyktingar, Utgiftsområde 8 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3 Asyl- och flyktingpolitik 7 3.1 arbetar för en solidarisk och human flyktingpolitik i 7 3.1.1 Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik 7 3.1.3 Inget utvidgat transportörsansvar! 3.1.4 Förbättra visumsystemet 8 3.1.6 Säkert land 10 3.1.7 EU-medborgares rätt att söka asyl 11 3.2 arbetar för en human och rättssäker asyl- och flyktingpolitik i 11 3.2.1 Legitimiteten för en generös flyktingpolitik hotas från två håll 11 3.2.2 Jourbiträde och medborgarvittnen 12 3.2.3 Förkorta handläggningstiderna 12 3.2.4 Rätten till auktoriserad tolkning och översättning 12 3.2.5 Otillräckliga språktester hos 13 3.2.6 Ta professionellas uttalande på allvar! 3.2.7 Stärk rättssäkerheten i utlänningsärenden 13 3.2.8 Flyktingbegreppet skall omfatta förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning 14 3.2.9 Förtydliga begreppet humanitära skäl 15 3.2.11 Begränsa förvarstagandet 16 3.2.13 Förbättra återvändandeprogrammet 17 3.2.14 Barnets bästa främst i asylärenden 17 3.2.15 Asylsökande barn har rätt att höras 18 3.2.16 Rätten till vård och skolgång för asylsökande barn 19 3.2.17 Förbättra mottagandet för ensamkommande flyktingbarn 19 3.2.18 Utse en särskild företrädare för ensamkommande flyktingbarn 20 3.2.19 God man 21 3.2.20 Högst tre månaders handläggningstid för asylsökande barn 21 3.2.21 Ett barnperspektiv vid avvisning och utvisning 21 3.2.22 Offer för människohandel 22 4.2.1 Undantag från tvåårsregeln i anknytningsärenden 25 4.2.2 Förbättrad kontroll och information i anknytningsärenden 26 4.2.3 Undantag från principen om att söka uppehållstillstånd från utlandet 27 4.2.4 Slopa prövning av uppehållstillstånd för adopterade och nyfödda 27 4.3 Bristande rutiner kring besöksvisum 28 5.2 Inför en utvecklingspeng 29 5.4 DO och lokalt diskrimineringsarbete 30 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik med full respekt för internationella åtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka inslaget av finansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hjälpa kandidatländerna att bygga upp system och kapacitet för att ta emot och hantera asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportörsansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör ta initiativ till att visumsystemet ses över samt till en undersökning av hur nödvisum till asylsökande skulle fungera. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemet med och principen om non-refoulement. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en gemensam definition av flyktingbegreppet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att få rättshjälp vid Dublinärende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lista över säkra länder ej skall upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-medborgares rätt att söka asyl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör tillföras ytterligare medel för att förkorta handläggningstiderna för asylansökningar. begär att regeringen utreder frågan om asylsökandes rätt till auktoriserad tolk och översättare, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder bruk av språktester. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykologers, psykiatrikers och kuratorers intyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om en ny processordning i utlänningsärenden. begär att regeringen lägger fram förslag till nödvändiga författningsändringar så att flyktingbegreppet vidgas till att omfatta även personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen vid invandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna när det gäller homosexuella respektive kvinnor ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga begreppet humanitära skäl, som återfinns i utlänningslagen. begär att regeringen lägger fram förslag till en faktisk tidsgräns avseende verkställighetshinder för utvisningsbeslut, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder frågan om tidsbegränsning m.m. avseende förvarstagande, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om kvotflyktingar bör förtydligas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbättrat och formaliserat återvändandeprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa oreserverat skall sättas främst i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökande barns rätt att höras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att landsting och kommun på lämpligt sätt måste uppmärksammas på asylsökande barns rätt till vård och skolgång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnperspektivet vid utvisning och avvisning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av mottagandet av ensamkommande flyktingbarn, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med ett förslag till inrättande av en särskild företrädare för ensamkommande barn, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjehemsplacering av ensamkommande flyktingbarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare medel bör tillföras för att tidsfristen för handläggning av ensamkommande barns ärenden skall kunna hållas . begär att regeringen återkommer med förslag som motverkar handel med människor, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att trafficking-offer som inte kan garanteras skydd vid hemkomst skall kunna söka och beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller på humanitär grund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det svenska biståndet i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning med uppgift att se över ett vidgat regelverk för arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring skall inhiberas, såvida synnerliga skäl ej föreligger. beslutar återinföra sista länken-bestämmelsen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat familjebegrepp i utlänningsärenden. begär att regeringen ges i uppdrag att se över lagstiftning och praxis avseende anknytningsärenden där förhållandet på grund av misshandel upphör före tvåårsgränsen för den uppskjutna invandringsprövningen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontroll och information i anknytningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undantag från huvudprincipen att uppehållstillstånd skall beviljas före inresa skall göras när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet väntar barn eller om sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. beslutar att slopa prövningen av uppehållstillstånd avseende de av svensk domstol meddelade adoptionerna för barn i åldern samt nyfödda barn till föräldrar med uppehållstillstånd i , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rutiner och praxis vid svenska ambassader för besöksvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en utvecklingspeng som följer individen och som administreras av RFV. beslutar avveckla fr.o.m. samt att ges ansvar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tilldelas ytterligare medel och ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: Regeringens förslag, kr Anslags- förändring, kr Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 3 364 694 000 Summa totalt för utgiftsområdet 7 005 146 000 1 Yrkande 31 hänvisat till JuU. 2 Yrkande 33 hänvisat till UU. 3 Asyl- och flyktingpolitik 3.1 arbetar för en solidarisk och human flyktingpolitik i Eftersom asyl-, viserings- och invandringspolitiken och gränskontroller är viktiga gränsöverskridande politikområden är vi i grunden positiva till att EU:s medlemsländer skapar en gemensam politik inom dessa områden. Vi tror även att bäst kan verka för en generös flyktingpolitik genom att samarbeta med andra stater. EU-ländernas asylpolitik har dock fått berättigad kritik från FN och många hjälporganisationer. Ett exempel är de föreslagna minimikriterierna för flyktingmottagandet som har diskuterats av och som i princip inte innebär någon skillnad från nuvarande ordning. Minimikriterierna har istället lagts på lägsta möjliga nivå. De varierande reglerna medlemsländerna emellan innebär att vissa länder kommer att ta ett större ansvar än andra. Detsamma gäller de olika definitionerna av flyktingbegreppet inom EU. bör gå i spetsen för att såväl minimikriterierna blir mer generösa som att flyktingbegreppet vidgas. får ett samarbete med medlemsstaterna aldrig accepteras av om det hindrar oss från en generös nationell hållning. arbetar för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik. Utmaningen består i att verka för att humanitet och mänsklig värdighet görs till bindande regler för samtliga medlemsstater. Vi måste skapa en gemensam flyktingpolitik som fokuserar på flyktingars rättigheter väl så mycket som på kontroller. Det är EU:s skyldighet som en av världens rikaste regioner, att ta sitt ansvar för världens flyktingproblem. Det innebär bl.a. att man måste leva upp till sina åtaganden enligt bl.a. . Vi anser också att EU bör göra mer inom alla relevanta politikområden, såsom biståndet, krishantering, handel etc. för att långsiktigt bearbeta flyktingströmmarnas orsaker. 3.1.1 Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik Det är både rimligt och nödvändigt med en ekonomisk ansvarsfördelning mellan medlemsländerna i flyktingpolitiken. Sådan solidaritet behövs för att sprida kostnader och hjälpa de länder som tar emot en oproportionerligt stor andel flyktingar. Detta blir särskilt viktigt med tanke på . Kandidatländerna har fortfarande långt kvar till EU-ländernas ekonomiska välstånd. Att ta emot flyktingar i enlighet med EU:s gemensamma regler kan för dessa länder bli en svår börda. I synnerhet som många av dem kommer att utgöra EU:s yttre gräns till de regioner där de största flyktingströmmarna finns. Förmodligen skulle också ekonomisk solidaritet bidra till en mer generös hållning i medlemsländerna och därmed en humanare flyktingpolitik i som helhet. Det är således välkommet att den europeiska flyktingfonden har skapats, men den bör få större resurser. Eftersom flyktingfonden upphör efter 2004 bör unionen även planera för stöd efter kandidatländernas anslutning till unionen. Det gäller naturligtvis att utbilda kompetent personal vid gränskontroller och migrationsmyndigheter, och att dessa myndigheter får en god skolning i hur flyktingmottagning i EU-länderna förväntas gå till. Tillämpningen av de minimiregler som unionen kommit överens om bör ges särskild omsorg i kandidatländerna. I och med öppnas gränserna inom EU. Den fria rörligheten inom EU innebär att det är nödvändigt att förstärka gränskontrollen mot tredjeland. vill dock understryka att de villkor som gäller för inresa till länder inom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för att stänga asylsökande ute. I en rapport från UNHCR kritiseras EU:s allt striktare flyktingpolitik. Man menar att det finns allt färre lagliga sätt att ta sig in i EU och att personer i behov av skydd därför tvingas ta till olagliga metoder. Således bidrar politiken till att öka människosmugglingen. anser att denna utveckling är mycket otillfredsställande. 3.1.3 Inget utvidgat transportörsansvar! Det transportörsansvar som tillämpar innebär att bolagen är skyldiga att bekosta återresa för den som vägras inresa. kräver dock att även inför ekonomiska sanktioner mot bolagen. Därför ville regeringen att anhörigkommittén skulle se över hur skulle leva upp till . Majoriteten i kommittén inklusive ansåg dock att det förslag till sanktioner som Socialdemokraterna och var överens om strider mot . I återfinns den absoluta rätten för människor att söka asyl. Att bötfälla transportörer leder i förlängningen till att privata flygbolag och dess anställda tvingas ta ansvar för en bedömning av vem som är flykting eller inte. Kommitténs majoritet föreslog följaktligen att regeringen skulle ta strid i frågan inom EU och få saken prövad i domstol. Regeringen har valt att bortse från detta och kommer istället att lägga fram en proposition om transportörsansvaret . vidhåller dock att transportörerna inte skall tvingas ta över myndigheters uppgifter. För att få resa in och vistas i krävs antingen uppehållstillstånd eller visum. Visum söks hos utlandsmyndigheten i det land man kommer ifrån och det kan beviljas för tillfälliga besök i landet. har visumkrav gentemot 133 länder. Sedan Schengeninträdet har antalet länder utökats. Svårigheterna för flyktingar att söka asyl i EU-länder ligger delvis i den restriktiva visumpolitiken. går det inte att söka asyl från utlandet. Man kan heller inte få visum till för att söka asyl. är det inte tillåtet att resa till utan visum. Detta har till viss del medfört att allt fler människor på flykt ser sig hänvisade till illegala metoder som den växande organiserade flyktingsmugglingen. anser att visumtvång inte får användas som ett medel för att hålla asylsökande ute. Därför bör visumsystemet i EU ses över, en åtgärd som bör ta initiativ till, liksom till en undersökning om hur s.k. nödvisum till asylsökande skulle fungera. anser vidare att bör arbeta för att listan över visumländer kortas. tillkom för att en asylsökande skall kunna vara säker på att det finns ett land som ansvarar för prövningen av ansökan samt att man inte skulle kunna söka asyl i flera länder . Redan under den grundläggande asylutredning som görs i direkt anslutning till att en asylansökan lämnas in, utreds den asylsökandes resväg. Om det kan antas att den sökande har befunnit sig i en annan av de stater som tillträtt så utfärdas en förfrågan. Det innebär att man tar reda på om den aylsökande uppfyller något av de kriterier som räknas upp i konventionen. Gör han eller hon detta så är det denna stat, även kallat första asylland, som skall pröva den sökandes asylskäl. Kritik har riktats mot bl.a. för de långa handläggningstiderna, olika praxis i medlemsstaterna och att familjesplittring har förekommit. har haft till uppgift att se över och presenterades ett förslag till förordning, den så kallade II. Den av rådet beslutade förordningen, EG nr 343/2003 med samma namn, Dublinförordningen, trädde i kraft . Förordningen bygger till stor del på samma principer som men med vissa förbättringar. I förordningen betonas bl.a. att tidsfristerna i handläggningen förkortas för att uppnå en snabbare asylprocess och att familjesplittring inte skall förekomma. Vidare får varje medlemsstat pröva en asylansökan som lämnats in av en tredjelandsmedborgare även om det inte föreligger någon skyldighet enligt förordningen. Det grundläggande problemet med kvarstår dock eftersom flyktingbegreppet tolkas olika av medlemsstaterna. Här har ingen förändring skett. som Röda Korset har påtalat att i större utsträckning bör utnyttja rätten att pröva asylärenden för att undvika att asylsökande hamnar i stater som har en striktare lagstiftning och praxis än vad har. tolkar såväl som flyktingbegreppet utifrån andra kriterier än . Detta innebär att och principen om non-refoulement, som förbundit sig att följa, kan hamna i konflikt med varandra. Vi anser liksom UNHCR att principen om non-refoulement är viktig och att alla medlemsstater även fortsättningsvis bör följa den. Non-refoulement utgår från 3 § FN:s konvention mot tortyr eller annan förnedrande behandling. Principen innebär att ingen får återsändas till ett land där han eller hon riskerar förföljelse och att ingen får återsändas till ett tredjeland varifrån det finns risk för att personen sänds vidare till ett land där han eller hon riskerar förföljelse. Non-refoulement får inte åsidosättas på grund av resvägen. Det är således detta som medför att kan stå i strid med non-refoulement. En asylsökande som kommer till och som här skulle ha fått flyktingstatus men som enligt avvisas till första asylland kan i sin tur, på grund av en annan tolkning av flyktingbegreppet, utvisas därifrån. ansvar, enligt non-refoulement, sträcker sig således även till vad som händer med personen som utvisas från första asylland. Därför är det mycket viktigt att flyktingbegreppet tolkas på samma sätt i samtliga medlemsländer. Tyvärr har EU:s medlemsländer fokuserat på andra frågor istället för att först lösa frågan om flyktingbegreppet. anser vidare att det borde finnas möjlighet att få rättshjälp vid Dublinärenden. Kommissionen har tidigare föreslagit att samtliga medlemsstater skall upprätta en lista över säkra länder. Till dessa länder skall medlemsstaten kunna avvisa asylsökande direkt. Problemet med detta är att ett land som följer eller liknande inte per definition behöver vara säkert för den asylsökande. Dessutom kan man inte generellt hävda att ett ursprungsland som är en erkänd demokrati och rättsstat således automatiskt är säkert för den sökande. Ett sådant fall har fått kritik för från utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. I förslaget till yttrande ifrågasätts om det är motiverat att använda begreppet säkert land. EU-regeln borde, enligt utskottet, vara att särskilda uppgifter från den asylsökande skall väga tyngre än den allmänna bedömningen av landet. tillämpar inte listor över säkra länder, dock visar statistiken att det finns vissa länder till vilka asylsökanden direktavvisas. Därmed kan man anta att dessa länder anses som säkra. Av t.ex. 238 bulgarer som sökte asyl direktavvisades 166 med omedelbar verkställighet. Om det finns ett säkert tredje land att avvisa till (första asylland, eller om fallet är ett Dublinärende) behöver inte skälen prövas i . Men om det är som skall pröva asylskälen så måste myndigheterna göra en individuell prövning av dem. Att ursprungslandet anses säkert är då en del av bedömningen. stöder reservanterna i (Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden) om att listor över säkra länder inte skall upprättas. Vidare ställer vi oss bakom förslaget om att vissa krav kan uppställas på avvisningar till s.k. säkra tredjeländer, t.ex. att det tredje landet underrättas om att asylansökningen inte prövats i , att det tredje landet garanterar att asylansökan prövas där, att det tredje landet tillämpar fullt ut och dessutom att först utreder den asylsökandes skäl och prövar eventuella skäl mot det tredje landet. 3.1.7 EU-medborgares rätt att söka asyl I det s.k. Aznarprotokollet har unionens regeringar kommit överens om att EU-ländernas egna medborgare ska berövas rätten att söka asyl i andra medlemsländer. anser att detta är en oacceptabel inskränkning av rätten att söka asyl. Den rätten bör självfallet gälla även inom unionen, eftersom det är långtifrån otänkbart att situationer skulle uppstå där människor löper fara att förlora livet eller sina mänskliga rättigheter även i . Regeringen bör deklarera huruvida man kommer att verka för en ändring på denna punkt. 3.2 arbetar för en human och rättssäker asyl- och flyktingpolitik i 3.2.1 Legitimiteten för en generös flyktingpolitik hotas från två håll värnar rätten att söka asyl som återfinns i . Vi värnar även rätten att få en individuell prövning av asylskälen. Det allt överskuggande motivet till att vårt land ska föra en generös, tydlig och uthållig flyktingpolitik är moraliskt; vår plikt att bistå människor i nöd är grundat på respekten för alla människors lika värde. har dock legitimiteten för asylsystemet börjat att hotas från två håll . Antalet ärenden som ökar, den stora andelen asylsökande som saknar identitetshandlingar, ett stort antal som saknar asylskäl och ett litet antal som begår brott leder till att medborgarna kan ifrågasätta hela asylsystemet. Asylsystemet är till för legitima asylsökande och därför är det givetvis problematiskt när det används för andra syften. Däremot är det inte svårt, ur ett medmänskligt perspektiv, att förstå dem som kommer till ifrån fattiga förhållanden som för de flesta av oss är svåra att föreställa sig. Vid sidan av rätten att söka asyl som vi vill värna står dock för en reglerad invandring med större möjlighet till arbetskraftsinvandring. För att kunna upprätthålla legitimiteten i asylsystemet och verka för mer generösa regler måste dessa fungera och missbruk på olika sätt stävjas. Att öppna för arbetskraftsinvandring är ett sätt att låta människor som inte är asylsökande få möjlighet att arbeta i . Systemet med Eurodac och snabbare handläggningstid kan vara två sätt att förhindra att asylsystemet inte kan utnyttjas för brottslig aktivitet. Ännu ett hot mot asylsystemets legitimitet är hur migrationsministern uppehållit sig vid att endast tala om asylsökande som brottslingar och kriminella. Det finns flera faror med denna fokusering. Först och främst handlar det om ett mycket litet antal av samtliga asylsökande. Ändå riskerar det att leda till att det finns de som drar slutsatsen att många asylsökande helt enkelt är brottslingar. Attityden gentemot flyktingar kan därmed hårdna ytterligare och legitimiteten för en human och generös flyktingpolitik undergrävs. Dessutom hamnar långt viktigare frågor om bristerna i asyl- och flyktingpolitiken helt i skymundan. På så sätt undkommer den socialdemokratiska regeringen en diskussion om ansvaret för långa handläggningstider, bristande rättssäkerhet och att barn försvinner från flyktingförläggningar. Sist men inte minst skadar denna typ av tongångar även tron på rättssäkerheten för den asylsökande. Att generalisera när det gäller en grupp människor från ett specifikt område leder i förlängningen till att man försvårar ytterligare för legitima flyktingar att söka skydd. Detta är inte godtagbart. 3.2.2 Jourbiträde och medborgarvittnen Det projekt med jouradvokater som genomfört på har gett gott resultat. Asylsökande har fått offentligt biträde redan i processens inledning. Det har inneburit snabba initiala åtgärder för dem som gått vidare i processen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Mot bakgrund av dessa erfarenheter bör regeringen återkomma med förslag om en permanent verksamhet med jourbiträden. Medlemmar i frivilligorganisationer som verkar inom flyktingområdet men även andra med aktuella kunskaper skall kunna medverka i asylutredningar som medborgarvittnen. Myndigheternas behandling av ansökan om uppehållstillstånd drar ofta ut . Till följd av resursbrist, ett ökat antal asylsökande samt många asylsökande utan identitetshandlingar avgjordes av ärendena inom verksamhetsmålet . Genomsnittstiden för ett asylärende från ansökan till beslut uppgick .