mot · GR02U12 · 2003-09-19 00:00:00 — Detta är viktigt för att förbättra beslutsunderlaget och beslutsfattandet i sak och därmed i förlängningen resultatet av samarbetet. Nej till nytt investeringsavtal Regeringen bör verka för att det inte fattas beslut i WTO om att börja förhandla ett investeringsavtal i WTO. Flera industriländer med EU i spetsen vill öppna förhandlingar på en rad nya områden, bland annat rörande ett investeringsavtal inom WTO. Många afrikanska, karibiska och asiatiska utvecklingsländer är dock tveksamma eller helt emot detta. Oenigheten var uppenbar på det förra ministermötet i och frågan sköts till Cancun-mötet. Åter är läget starkt polariserat och mötet slutade i oenighet då många utvecklingsländer inte accepterar detta. Oron är befogad eftersom ett investeringsavtal inte självklart medför fördelar. Tvärtom kan det försvåra sådana regleringar av utländska investeringar som verkar i linje med Millenniumdeklarationen. Därför bör inte beslut fattas i WTO om att påbörja förhandlingar om ett investeringsavtal i WTO. I stället är det viktigt att WTO fokuserar på att lösa de problem som följer av handelns och handelsreglernas nuvarande utformning. Till dessa problemområden hör jordbruksfrågor, förhållandet mellan miljöavtal och handelsavtal, samt det s.k. . är det avtal som reglerar så kallad immaterialrätt, bland annat patent på exempelvis läkemedel och genetiska resurser. Avtalet har inneburit att alla medlemsländer tvingas införa patentlagstiftning på en hög nivå och med ett innehåll som i första hand passar industriländerna och deras företags intressen och behov. För ett utvecklingsland innebär det i allmänhet inga fördelar, men däremot höga kostnader för genomförandet. finns över 40 miljoner hiv-smittade. Genom medicinering, mat och sjukvård behöver hiv-aids inte längre vara en dödlig sjukdom. Men priserna på bromsmedicin i originalvarianterna är skyhöga jämfört med de billiga kopior som produceras av länder som ännu ej anpassat sig till . Skillnaderna mellan priserna på originalmedicinerna som prissatts av företagen i länder som lyder under TRIPS och priserna på de billiga kopior som prissatts av företag som producerar billiga kopior i länder som ännu inte anpassats till kan skilja upp till femton gånger enligt . De flesta som är smittade av hiv-aids är fattiga människor som ibland har tillgång till, men inte råd, att köpa medicinerna. Detta är bakgrunden till att för de mänskliga rättigheterna konstaterat att det finns motsättningar mellan och möjligheterna att förverkliga de mänskliga rättigheterna. WTO:s avtal om patent, TRIPS, har dock inte ändrats. Överenskommelsen i WTO var en tolkning av hur vissa undantagsregler som finns i TRIPS ska få lov att användas av vissa fattiga länder i vissa situationer. Fattiga länder måste få en otvetydig rätt att både producera och köpa mediciner som räddar liv. Livsmedelssäkerhet en nödvändighet för utveckling Regeringen bör verka för att WTO-avtalen uttryckligen slår fast att utvecklingsländerna får möjlighet att skydda sin inhemska produktion av baslivsmedel. Det är nödvändigt för att garantera livsmedelssäkerheten. Över 800 miljoner människor i världen svälter. Av dem lever på landsbygden och är beroende av jordbruk eller fiske för sin överlevnad. Försörjningsproblemen beror till i hög grad på bristande demokrati och rådande strukturer och regler för handel, långivning och bistånd. Villkoren för jordbrukshandeln har en stor betydelse för utvecklingen i de flesta länder i syd. Det egna jordbruket försörjer och sysselsätter många och står dessutom ofta för en viktig del av exporten. Industriländernas subventioner och handelshinder slår därför dubbelt så hårt på jordbruksområdet. Om bönder skall ges möjlighet att bygga upp sina jordbruk med uthålliga odlingsmetoder krävs att de kan skydda sig mot konkurrens från dumpade överskottsprodukter i nord. Fattiga länder har inte råd med subventioner, och därför är tullskydd ett viktigt jordbrukspolitiskt styrmedel. Oenigheten om jordbruksfrågorna är stor och uppställda tidsplaner har inte hållits. Trots vissa positiva element i förslagen har utvecklingsländernas krav överlag inte tillmötesgåtts. Ett steg i rätt riktning är att förslagen delvis öppnar för utvecklingsländer att undanta vissa grödor som utgör viktiga baslivsmedel från tullar. Undantaget är dock tillfälligt och tullarna förutsätts sänkas, vilket innebär en rejäl urvattning. Utvecklingsländerna måste ges möjligheter att föra en flexibel jordbrukspolitik för att bygga upp sin livsmedelssäkerhet. EU beslutade om ändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Reformen har framställts som radikal men kommer i realiteten knappast att minska EU:s dumpning av jordbruksprodukter till fattiga länder. Det är tveksamt om frikopplingen av subventionerna från produktionen kommer att leda till en minskning av produktionen och hindra dumpning av priser. Internationella miljöavtal och FNkonventioner överordnas WTO Regeringen bör verka för att WTO-avtalen och deras genomförande inte får strida mot målsättningarna i internationella miljöavtal. De senare skall ges företräde i händelse av normkonflikter. slår fast att handelsreglerna skall främja en hållbar utveckling. Men är läget helt annorlunda och relationen mellan hållbar utveckling och handelsliberalisering har ställts på sin spets i när miljöpolitiska åtgärder prövats som handelshinder. Detta har tyvärr även gjort sig gällande i FN-sammanhang. I förhandlingarna i toppmötet om hållbar utveckling i , om handlingsplanen från världstoppmötet om hållbar utveckling, avvärjdes i sista stund skrivningar som direkt innebar att de internationella miljöavtalen underordnades handelsreglerna. Ännu saknas ett tydligt klargörande och initiativ från exempelvis för att säkerställa att de internationella miljöavtalen inte åsidosätts av handelsavtalen. Ett sådant klargörande behövs eftersom de starkare sanktionsmekanismerna inom WTO i praktiken ger handelsreglerna en starkare ställning vid eventuella konflikter. diskuteras miljöavtalens förhållande till handelsavtalen i för handel och miljö. Risken är stor att det leder till skrivningar som ger handelsavtalen ett generellt företräde. Därför bör frågan förhandlas och lösas i fora där miljöhänsynen står stark, såsom inom FN. WTO har också tagit upp en diskussion om miljömärkning. Även här finns skäl till oro. Därför är det viktigt att ministermötet i tydligt slår fast att icke-protektionistisk miljömärkning är ett legitimt och viktigt verktyg för att gynna en hållbar utveckling. För att klargöra miljöavtalens betydelse och särställning bör medverka till initiativ inom FN-systemet som syftar till att stärka konventionernas ställning gentemot handelsreglerna. Miljöreglerna måste bli normsättande. som nämnts ovan, med bl.a. patent på exempelvis läkemedel och genetiska resurser, är exempel på ett avtal som hamnat på kollisionskurs med mänskliga rättigheter och konventionen om biologisk mångfald. Avtalet har inneburit att alla medlemsländer tvingats införa patentlagstiftning på en hög nivå och med ett innehåll som i första hand passar industriländerna och deras företags intressen och behov. För ett utvecklingsland innebär det i allmänhet inga fördelar, men däremot höga kostnader för genomförandet. bör således omarbetas så att det inte längre står i strid med rätten till mat och hälsa samt att det inte skall vara möjligt att ta patent på någon form av liv och att människors rätt till mat och hälsa alltid skall ges företräde.