mot · GR02Ub272 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fakultetsmedlen för de forskningsintensiva universiteten och högskolorna bör öka väsentligt under den kommande mandatperioden. Möjligheter att genomföra regeringsförklaringen Regeringsförklaringen av betonar ett antal viktiga frågor som alla har starka kopplingar till förmåga till förnyelse och innovationskraft. Den starkaste drivkraften för långsiktig tillväxt och ett uthålligt och energisnålt samhälle är ny kunskap och förmåga till entreprenörskap, d.v.s. att kunna ta hand om uppfinningar och upptäckter för att utveckla nya produkter och processer. skall utvecklas i sammanhållning (punkt 2 i regeringsförklaringen). Det innebär också att möjligheter att skapa internationellt sett starka och slagkraftiga regioner inte får försummas. har börjat skapa en sådan region som bygger på en intensiv och nära samverkan mellan näringsliv, akademi och samhällssektor. En sådan utveckling pågår på Norra i . Utvecklingsidén bygger på en nära samverkan mellan forskargrupper i högskolan och utveckling i industrin, helst i samma miljö för att nå kritisk storlek och styrka för att bli effektiv. I denna miljö är det möjligt att uppfylla målet att bli en ledande forskningsnation genom bl.a. tillämpad IT-forskning och ökad forskarutbildning. I denna miljö är det också möjligt att skapa förutsättningar för att öka exporten och det internationella samarbetet. I forskningsmiljön på campus finns också förutsättningar att nå regeringsförklaringens mål. Vindkraftsforskningen, som är den starkaste i landet, är bara en del av den energiforskning som pågår på med inriktning på förnybara energikällor. Ett centrum för energiforskning har bildats. Kopplingen till miljöforskningen, ett annat styrkeområde, ger en helhet som har internationell slagkraft. Det som gör att måluppfyllelsen kommer att bli lägre än vad som är möjligt är att forskningsfinansieringen inte längre täcker kostnaderna för verksamheten. Forskarutbildningen kommer inte att täcka sina kostnader vilket leder till att högskolan måste avstå från att starta doktorandprojekt eftersom finansieringen som kommer från industri, forskningsråd eller EU är otillräcklig. Lokalkostnaderna har blivit en orimlig kostnadsbörda när det statliga bolaget hus tar ut överhyror som bara kan finansieras med forskningsanslag. Slutligen kan man konstatera att inte får ersättning för de utbildningsprestationer som studenterna i grundutbildningen utför. Följden är att antalet utbildningsplatser kommer att skäras ner trots stark studenttillströmning och trots mycket goda studieresultat. Den svenska forskningsfinansieringen ger inte det stöd som krävs för att svenskt näringsliv långsiktigt skall kunna behålla internationell konkurrenskraft och för att resultaten från högskoleforskningen skall kunna generera en samhällstillväxt i klass med andra jämförbara industriländer i . Utvecklingen är tydlig och den ger utslag i form av en långsiktig nedgång i intresset för forskning och arbete inom akademierna. leder det till minskad studentrekrytering och minskad internationell konkurrenskraft och tillväxt i landet. Felet ligger förhoppningsvis inte i en bristande vilja att skapa förutsättningar för nationell tillväxt i landet utan snarare i bristande förståelse för ett systemfel som leder till att forskningen kan bära sina egna kostnader. Enklast kan man förstå utvecklingen och dess effekter genom att följa utvecklingen vid från 80/81 till 2001. har den totala omsättningen ökat med en faktor 2,3 vilket penningvärde innebär en ökning från till 1 (uppräkning till nivå har skett med hjälp av konsumentprisindex). har en lång tradition av nära och öppet samarbete med näringslivet och har också en god utdelning i form av forskningsstöd från råd, stiftelser och branschforskningsorgan. Trots detta uppstår nu stora svårigheter att klara forskningsfinansieringen för doktorander. I vissa fall är situationen omöjlig. Det statliga stödet har inte följt med utvecklingen i övrigt i samhället och forskningsfinansieringen måste i allt större utsträckning tas om hand av andra. Några av de största aktörerna är de stora företagen i det svenska näringslivet. ägs av en stiftelse vilket har givit väsentligt större möjligheter att använda stiftelsemedel för att satsa på nya angelägna forskningsområden såsom bioteknik, miljövetenskap, informations- och kommunikationsteknologi. Den dåliga börsutvecklingen har emellertid inneburit rejäla minskningar av de egna satsningarna och den oförutsedda indragningen av av utlovade medel för hyrestäckning av mikroelektronikcentrum, har lett till finansieringsproblem och kostnader som måste fördelas över hela högskolan. Detta planerade årliga bidrag drogs tillbaka när byggnaden var klar, utrustningen inköpt och inflyttningen ett faktum. Utvecklingen inom huvudverksamheterna utbildning, forskning och forskarutbildning. Antalet helårsstudenter har ökat från 3 000 till 8 000 , dvs grundutbildningen har ökat med en faktor 2,7 medan finansieringen endast har ökat med en faktor 1,4. Detta innebär att antalet kronor (penningvärde) som satsas per student har sänkts . Antalet doktorsexamina vid har ökat från 35 till 110 . Fakultetsmedlen har emellertid endast ökat med en faktor 1,1 och räknat i kronor per forskare/lärare innebär det en minskning av fakultetsanslaget från 375 tkr till 225 tkr . Med denna utveckling måste det till ytterligare resurser för att få ekvationen att gå ihop. Högskolan har skaffat sig täckning för det ökade resursbehovet genom att söka s.k. externa medel såsom råds- och stiftelsemedel och genom att samarbeta med industrin. Vid har denna externa finansiering ökat , dvs med en faktor 4,2 under 20-års perioden. I takt med att de externa forskningsanslagen ökar, och där varje enskilt projekt knappt täcker marginalkostnaderna, urholkas universitetens egna resurser allt snabbare. Forskningens frihet och kvalitet äventyras.