ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju274 · 2003-10-07 00:00:00 — Sjöpolis - en trygghet i skärgården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovsstyrd sjöpolisverksamhet. Många människor känner stor oro och rädsla för att drabbas av brott. Att bli utsatt för brott innebär allvarlig kränkning för dem som drabbas. Det är lätt att sätta sig in i hur människor känner. har den dystra bilden blivit dels att det inte finns poliser som kan rycka ut när brott har begåtts, dels att allt för många brott aldrig upp. Av närpolisreformen, som var en god tanke , har det blivit nästan ingenting. Det förebyggande arbetet har av resursskäl prioriterats ner. efter reformens genomförande gick arbetet i riktning mot centralisering i form av länspolismyndigheter och länskommunikationscentraler. talas det om en nationell polis och i spåren av detta sätts olika typer av polisverksamheter mot varandra. fattades beslut om nedläggning av ett antal polisstationer och avveckling av sjöpolisverksamhet. Den organiserade sjöpolisverksamheten är i och med detta avvecklad i stora delar av landet. Det är bara i Stockholms- och som den typen av polisverksamhet kommer att finnas . Den inspektionsrapport som lågt till grund för beslut om avveckling av delar av sjöpolisverksamheten tog inte någon hänsyn till själva behovet av sjöpolis. Som exempel kan nämnas och där det finns drygt 21 500 öar, varav ca 704 är bebyggda och drygt 115 av dem är bebodda. ökar befolkningen med fyra till fem gånger den bofasta befolkningen. I vissa skärgårdskommuner femdubblas invånarantalet . Ett flertal av dessa människor vistas i skärgården. Här finns behov av både ordningsövervakning och brottsbekämpning samt förebyggande arbete. 2002 finns 357 redovisade aktiviteter från sjöpolisens sida i och Östergötlands skärgårdar. En relevant fråga att ställa sig är hur många av dessa aktiviteter som blivit genomförda om det saknats polis. Sjöpolisen ökar sjösäkerheten genom att bl.a. genomföra båtkontroller, upptäcka båtfylleri, minska tillgreppsbrotten, övervaka brott mot , etc. En följd av beslut om avveckling av delar av sjöpolisverksamheten är att sjösäkerheten försämrats eftersom möjligheten att upptäcka felbeteenden och båtfylleri omöjliggjorts. För att människor skall känna sig trygga och ha en bibehållen tilltro till rättsväsendet spelar polisen en viktig roll. Ett övergripande mål måste vara att polisen ska vara synlig och närvarande. Det är också väl känt att risken att åka fast är den enskilt viktigaste brottsavhållande faktorn. bör därför ge regeringen i uppdrag att verka för behovsstyrd sjöpolisverksamhet.
mot · GR02Ju275 · 2003-10-07 00:00:00 — Ekologiskt nödvärn och samvetsvägran begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 24 kap. i enlighet med vad i motionen anförs om ekologiskt nödvärn. begär att regeringen lämnar förslag på ändringar i relevant lagstiftning enligt vad i motionen anförs om samvetsvägran. De allmänna grunderna för ansvarsfrihet, 24 kap. , bör kompletteras så att försök att avvärja ett pågående eller överhängande ingrepp i känsliga naturmiljöer faller in under den så kallade nödvärnsrätten. Det kan handla om att hindra skogsavverkning genom att kedja fast sig i träd, förhindra anläggandet av en gruva genom att hindra arbetets utförande eller hindra ett vägbygge genom att slå upp tält framför maskinerna. Givetvis ska inte denna nödvärnsprincip få legitimera våld mot människor och djur, eller skadegörelse på annans egendom. Det är också viktigt att ha rätten att samvetsvägra. Det bör införas bestämmelser som gör det möjligt att utan påföljd vägra utföra visst arbete. Om man beordras utföra arbetsuppgifter som föranleder att man riskerar liv eller hälsa för sig själv eller annan, begår lagöverträdelser, sprider massförstörelsevapen eller gift, plågar djur eller skadar känsliga miljöer ska man ha rätten att vägra utföra arbetsuppgiften. Man bör även kunna åberopa samvetsvägran om man t.ex. vägrar utföra en arbetsuppgift som direkt eller indirekt kan främja rasistiska eller andra hatgruppers verksamhet. Här kan t.ex. nämnas den posttjänsteman som före valet vägrade dela ut valreklam/information från ett parti som förknippas med rasistiska åsikter. Tilliten till människans vilja att göra rätt måste bygga på att människor inte skall behöva påräkna konsekvenser när de handlar etiskt och principiellt i överensstämmelse med den allmänna uppfattningen om vad som är rätt och riktigt (i en djupare mening). I betänkande Ju10 från /03 anför justitieutskottets majoritet att det enligt gällande lagstiftning inte torde vara möjligt att påtvinga någon att utföra en arbetsuppgift som innebär en lagöverträdelse. Det må vara riktigt, men som argumentationen ovan visar handlar det här om en så kallad flytande skala och vi menar att det är nödvändigt att införa rätten till samvetsvägran för att ge människor möjlighet att vägra utföra arbetsuppgifter som de ovan beskrivna.
mot · GR02Ju276 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vikten av ett ökat fokus på forskning kring männen i fall av våld mot kvinnor. tar polisen emot 2000 anmälningar om misshandel av kvinnor. av kvinnorna misshandlas av en man de känner, ibland med dödlig utgång. Enligt Brottsoffermyndigheten visar en analys att minst sexton kvinnor mister livet i på grund av våld från en man som de har, eller har haft en nära relation till. Det innebär att omkring en kvinna misshandlas till döds, eller till och med mördas. Statistik från BRÅ har visat på ännu högre siffror. Ofta är detta våld av sexuell karaktär. Sexuellt våld kan ha många syften, från att tillfredsställa sexuella behov eller agera ut hat, till att trycka ner kvinnor. Vad de har gemensamt är att de är oacceptabla uttryck för ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. Våld mot kvinnor är ett mångfacetterat problem som kräver en helhetssyn vad gäller kunskap och insatser. Ofta fokuserar forskning och annat arbete mot mäns våld mot kvinnor på kvinnorna och inte på männen. För att fullt ut förstå den problematik som dessa övergrepp innefattar är det viktigt att en helhetssyn appliceras också på forskningen. Det har ofta ansetts självklart att forska på hjälpåtgärder för kvinnor som misshandlas medan lite eller ingen forskning läggs ner på männen, som är huvudaktören i av alla fall. För att justera vår bild av dessa övergrepp, och vad som ligger bakom dem, bör det till ett ökat fokus på männens roll i fall av våld och övergrepp mot kvinnor.
mot · GR02Ju277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över antagningskraven till i syfte att modernisera dessa så att mångfalden stimuleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flerspråkig kompetens prioriteras och kan kompensera viss del av bristande kunskaper i det svenska språket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att körkortskrav vid antagning avskaffas. kommer vart tredje barn som föds i att ha minst en förälder med invandrarbakgrund. Etnisk och språklig mångfald blir en självklar del av . Svensk polis måste vara alla svenskars polis, så väl infödda som invandrade. Polisen, kanske mer än andra institutioner, behöver bestå av människor med olika bakgrunder och värderingar av en enda anledning: demokratisk legitimitet. Institutioner som anses vara etniskt rensade eller slutna för vissa grupper tappar legitimitet bland medborgarna som inte känner sig representerade. Det finns ytterligare en poäng till att polisen ska spegla det samhälle som finns runt omkring oss bättre . växer tusentals svenska ungdomar med invandrarbakgrund upp i segregation och utanförskap. Bland vissa av dem finns en växande misstro mot polisen. Det är inte alls bra! Polisyrket skulle för många av dessa ungdomar kunna erbjuda ett alternativ till segregationen och utanförskapet. Polisen har förstått att detta är viktigt. I flera delar av jobbar man aktivt för att öka intresset för polisyrket bland ungdomar med invandrarbakgrund. Bland annat i har man en speciell gymnasieutbildning som ska öka intresset för uniformsyrkena. Även speciella rekryteringsprojekt i polisen har satts igång med målet att rekrytera fler poliser med invandrarbakgrund i exempelvis . har satt upp mål för att kåren ska spegla den totala befolkningen och genomfört riktad marknadsföring . Trots det lyckas inte locka så många invandrade som man hoppats. Bara fyra av hundra sökande till vårens antagning har utomeuropeiska rötter till exempel. De gjorda insatserna ger alltså inte önskat resultat. Allt mer tyder på att problemet är strukturellt och att det således kräver mer radikala åtgärder. Exempelvis måste antagningskraven ses över. Det är inte rimligt att det ska krävas körkort i samband med ansökan. Det vore också bra att flerspråkig kompetens premierades och kanske till och med kompenserade för eventuella bristande kunskaper i svenska språket.
mot · GR02Ju278 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter för polisen att införa uppgifter i för personer som dömts till fängelse . Den tekniska utvecklingen har medfört nya möjligheter att lösa brott. Genom DNA-analys kan man med stor säkerhet knyta gärningsmannen till begångna brott. En person måste ha dömts för brott som leder till fängelse innan uppgifterna får läggas in i . Denna tvåårsgräns är enligt min mening högt satt. Det vore rimligare att personer som dömts till fängelse kan registreras i . så måste det precis som vara helt klarlagt att registret ej får användas på annat sätt än just till att lösa brott.
mot · GR02Ju279 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar avseende ersättning till brottsoffer. Många medborgare drabbas av brott. Förutom den kränkning som det innebär att bli utsatt för brott och den påfrestning som en rättegång innebär, tvingas brottsoffer efter att de fått sitt skadestånd prövat av domstol, lägga ner omfattande arbete på att försöka få ut skadeersättningen från gärningsmannen eller via sitt eget försäkringsbolag, om man nu har en egen försäkring. För att brottsoffret skall kunna vända sig till krävs att han eller hon visar att gärningsmannen saknar utmätningsbara tillgångar. Därefter kan brottsoffret begära ersättning från myndigheten. gör sedan en självständig bedömning av skadeersättningens storlek. Detta förfarande är, när domstolarna har sakprövat skadeståndsyrkandet från brottsoffret, en onödig och författningsmässigt tvivelaktig metod. Det kan inte vara rimligt att en myndighet överprövar en laga kraftvunnen dom. Det enda rimliga borde vara att brottsoffret med en laga kraftvunnen dom kan vända sig till för att få ut den ersättning som domstolen dömt ut. Staten kan sedan i efterhand kräva gärningsmannen på skadeersättningen. Genom att inte sakprövar de skadeersättningar som prövats av domstol och att brottsoffret inte tvingas visa att förövaren saknar utmätningsbara tillgångar kan processen förenklas och bli snabbare.
mot · GR02Ju281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blodprov på föraren skall bli obligatoriskt i samband med trafikolyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påföljden skall vara fängelse vid rattfylleri. Är det rimligt att hårdare straff utdöms för den som skjutit en varg än för den som alkoholpåverkad har kört ihjäl en människa? Såväl som har i rapporter påvisat den otillfredsställande och missvisande statistiken i över alkohol- och drogrelaterade trafikolyckor med dödlig utgång. Detta gäller både fordonsförare och dödsoffer. Trots bristfällig statistik finns det dock fog för att hävda att antalet rattfylleribrott ligger över 15 000 . Statistiken över narkotikapåverkade bilförare är om möjligt ännu mer bristfällig. Den verkliga bilden över förekomsten av alkohol- och drogpåverkan vid trafikolyckor skulle avsevärt förbättras om , obligatoriskt blodprov lagstadgades både för polisen och för sjukvården. kan det förflyta avsevärd tid innan blodprov tas på en skadad bilförare, som förts till sjukhus, om blodprov över huvud taget tas för att utröna påverkan av alkohol eller droger. Enligt gällande lagstiftning skall normalpåföljden vid grovt rattfylleri innebära fängelse i maximalt . Domstolar/tingsrätter följer härvidlag inte beslut utan dömer oftast till samhällstjänst, elektronisk övervakning eller villkorligt. Påföljden av att berusad allvarligt skada eller döda en annan människa har härigenom blivit närmast försumbar, vilket borde upplevas som kränkande för rättskänslan inte bara av offrets anhöriga utan även av lagstiftaren. Straffet för rattfylleri, när brottet innebär att föraren dödat en människa, borde skärpas avsevärt. Brottsrubriceringen bör vara allra minst dråp. Alla vet att det är ett brott att köra bil alkohol- eller drogpåverkad. Det är alltså en medveten handling att sätta sig vid ratten med alkohol eller narkotika i blodet och därmed riskera andra människors liv även om inte rattfylleristens avsikt varit att döda. När det gäller dödsfall i trafiken räcker det inte med visioner. och rättsväsendet måste tydligare visa att alkohol och droger inte tolereras i samband med bilkörning och att detta understryks genom en skärpning av brottsrubricering och påföljder.
mot · GR02Ju282 · 2003-10-07 00:00:00 — Ofredande via sms och e-post tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvidgning av tillämpningsområdet för hemlig teleövervakning enligt förslag i lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. . Det har blivit allt vanligare att män trakasserar sina före detta fruar eller sambor genom ofredande via sms och e-post. Det är en negativ sida av den nya tekniken att män som hotar kvinnor getts ytterligare verktyg. Hot och trakasserier av det här slaget kan skada en persons självkänsla , även i de fall där hoten aldrig sätts i verket. En metod för att ta reda på ursprunget till e-brev, sms eller telefonsamtal är tvångsmedlet hemlig teleövervakning. Detta regleras i och innebär att det i hemlighet hämtas in uppgifter om telemeddelanden som har expedierats eller beställts till eller från en teleadress som den misstänkte innehar eller kan tänkas använda. Tillstånd till hemlig teleövervakning får meddelas vid förundersökning om, såvitt nu är av intresse, brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Varken olaga hot eller ofredande uppfyller detta krav. Enligt telelagen kan däremot den som tagit emot ett telefonsamtal eller annat telemeddelande begära att få ut uppgift om avsändare från teleoperatören. Bestämmelser om tvångsmedel måste naturligtvis alltid utformas efter en avvägning mellan intresset av att fler brott kan upp och intresset av att skydda enskilda personers integritet och privatliv. I lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. lämnade regeringen vissa förslag till utvidgningar av tillämpningsområdet för hemlig teleövervakning. Inget konkret förslag har emellertid ännu kommit till . I Kvinnofridspropositionen har en straffbestämmelse om grov kvinnofridskränkning införts i . Denna tar sikte på gärningar som hot, våld och trakasserier m.m. som utgjort led i en upprepad kränkning och som begåtts av en man mot en kvinna som han är eller har varit gift med eller som han bor eller har bott ihop med under äktenskapsliknande förhållanden. Om handlandet i det enskilda fallet kan anses innebära ett kvinnofridsbrott kan det finnas förutsättningar att använda hemlig teleövervakning. Denna lagändring svarar dock inte på något sätt upp mot det behov för kvinnors skydd som finns.
mot · GR02Ju283 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konsekvensanalys av redan beslutade nedläggningar inom domstolsväsendet och att en nedläggning av och samt domstol inte får göras. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Framtiden kommer att ställa nya krav på närhet och lokal förankring för att garantera rättssäkerheten. Den nuvarande tingsrättsorganisationen som inrättades 1971 är på väg att raseras av regeringens reformiver. fick till uppgift att minska landets 97 tingsrätter mötte den så starkt motstånd ute i landet att regeringen till slut fick dra tillbaka kommitténs direktiv. I stället beslutade regeringen om besparingsaktioner mot tingsrätterna, i synnerhet de mindre. Vidare koncentrerades inskrivningsmyndigheterna till ett fåtal tingsrätter med budget- och personalnedskärningar som följd. Allt detta ledde i sin tur till att främst de mindre tingsrätterna blivit alltmer sårbara, bland annat på grund av minskad personalstyrka. regleras antalet tingsrätter och platsen för en tingsrätt i förordning. På detta sätt har regeringen kunnat avgöra en fråga som borde behandlats i . Regeringens tingsrättsreform har inneburit att antalet tingsrätter har minskat från 93 stycken till 72 stycken är 2002. Konsekvenserna av denna drastiska förändring har inte utvärderats från rättssäkerhetssynpunkt. Antalet brott ökar. Trots detta är fler tingsrätter på väg att läggas ner, enligt regeringens och plan. generaldirektör, , har i en promemoria daterad presenterat sin plan för regeringen, där han förordar fler sammanläggningar än regeringens ursprungliga förslag, 72 tingsrätter ska bli 37. Bland annat föreslås att och tingsrätter samt försvinner. Även om inte dessa nämns i regeringens budgetproposition ligger hotbilden kvar. Regeringen har angett olika skäl för behovet av en förändring av domstolarnas antal. Bland annat har man anfört att utvecklingen i samhället går allt snabbare, nya krav ställs på domstolarna med alltmer avancerade mål, en internationalisering med inslag av EG-rätt samt avancerade ekobrottsmål. Det är dock uppenbart att det handlar om politisk ovilja att resursmässigt prioritera att behålla de mindre och medelstora tingsrätterna. Jag menar att domstolar bör finnas så att de allra flesta medborgarna har ett rimligt avstånd till en tingsrätt. Det förslag som ligger på regeringens bord leder till att medborgarna i glesbygden, som redan tidigare drabbats av omorganisation och centralisering av andra myndigheter, på nytt får ta smällen. ska få blott en tingsrätt per län vilket ger mycket långa resor för alla berörda, inte minst vittnen, och ytterst är ett hot mot rättssäkerheten. Samordning för att få kompetens i specialmål måste lösas på annat sätt. har kritiserat den reformering, eller snarare deformering, av det svenska domstolsväsendet som genomförs med och regeringens goda minne. måste omorganisationen avstanna och inga nya förändringar genomföras förrän konsekvenserna av de redan genomförda nedläggningarna kan avläsas.
mot · GR02Ju285 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställer att tingsrätterna inte skall centraliseras till en ort i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tingsrätter har lokal förankring och lättillgänglighet. Med jämna mellanrum kommer förslagen ifrån regeringen att centralisera olika verksamheter. är det tingsrätterna som man diskuterar skall sammanslås till en enhet i . Det är mycket olyckligt att domstolsväsendets organisation ständigt ska diskuteras, det innebär dessutom en osäkerhet som gör att färre juridikstuderande väljer domaryrket. Argumenteringen för att slå samman tingsrätterna i och lokalisera dem till en ort bygger på felaktigt dragna slutsatser. Det finns ingenting som talar för att en centralisering av rättsväsendet skulle öka effektiviteten och rättssäkerheten. Våra tingsrätter i har visat sig vara både effektiva och håller en hög kvalitet. Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring är en viktig aspekt för rättssamhället, dessa aspekter kan lätt förändras vid ofta återkommande förändringar och omorganisationer. För ett välfungerande rättsväsende i är det viktigt att de tingsrätter som finns kvar även får fortsätta med sin verksamhet.
mot · GR02Ju286 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta ljuddämpare på jaktvapen. är det förbjudet att ha ljuddämpare på exempelvis jaktvapen. Huvudmotiven till förbudet är att ljuddämpare skulle underlätta tjuvjakt och varna allmänheten för att jakt pågår. Trots förbudet finns ljuddämpare att köpa öppet i handeln. Det finns således inget som hindrar den som redan bestämt sig för att begå ett jaktbrott att skaffa sig en ljuddämpare. Det generella förbudet mot ljuddämpare på vapen har därför ingen praktisk effekt för att förhindra tjuvjakt och kan därför inte motiveras med detta. Argumentet att vapen ska ha en hög ljudnivå för att varna allmänheten om att jakt pågår är inte heller relevant, eftersom det normalt avlossas mycket få skott under jakt. Eftersom det ofta är praktiskt mycket svårt att använda hörselskydd vid jakt orsakar jaktvapen hörselskador hos väldigt många jägare. Många av dessa hörselskador skulle kunna undvikas om det var tillåtet att använda ljuddämpare på jaktvapen. De argument som talar för en hög ljudnivå på vapen motiverar således inte de hörselskador som orsakas vid . Därför bör ljuddämpare tillåtas på skjutvapen.
mot · GR02Ju287 · 2003-10-07 00:00:00 — Brottsförebyggande arbete - samarbete mellan kriminalvården och skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat samarbete mellan kriminalvården/närpolisen, och skolan. Att skapa en gemensam värdegrund i samhället är angeläget för att få ett bättre samhällsklimat och ett ökat rättsmedvetande. Självklart så ska grunden läggas av föräldrarna, men det är angeläget att detta arbete fortsätter i nära samarbete mellan föräldrar, barnomsorg, skola och närpolisen. Närpolisen spelar en mycket viktig roll i detta sammanhang, och arbetet kan ta sig mer utvecklade former ju högre upp man kommer i åldersgrupperna. Att ha detta nära samarbete kan innebära att man kan förhindra allt från mobbning till kriminalitet bland barn och ungdomar. Att förhindra brott bland unga är en mycket viktig kriminalpolitisk fråga som måste få högsta prioritet. En viktig åtgärd är att om ett brott har begåtts så måste påföljden komma mycket fort och vara så utformad att den verkligen bryter detta destruktiva beteende och inte slussar in ungdomarna till ännu mer brottslighet. Det är mycket vanligt att dessa ungdomar som hamnar i kriminalitet har hamnat i utanförskap redan i skolan på grund av att de ej fått det stöd och den hjälp de behövt. Därför är det ytterst angeläget att man i detta arbete ser på hela livssituationen och att alla inblandade samverkar och tar ett gemensamt ansvar och inte bollar ungdomar mellan varandra medan tiden och chansen till att bryta det destruktiva beteendet minskar.
mot · GR02Ju288 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för att nämndemännen i domstolar utgör en så representativ sammansättning som möjligt vad gäller befolkning. Politik är att bygga samhället. Politik är även att värna samhället. Lite tillspetsat kan man säga att politiker bygger samhället och domstolarna värnar samhället och rättssäkerheten. Att bygga och värna samhället är lika viktigt. Det är angeläget att de förtroendevalda i vårt rättssystem, nämndemännen, utgör en så representativ sammansättning vad gäller befolkning som möjligt. Den breda representationen av lekmän är betydelsefull för rättsskipningen. Det är därför av yttersta vikt att arbeta för att alla kan ta sitt medborgaransvar oavsett ålder, kön och sysselsättning och ta på sig förtroendeuppdraget att vara nämndeman.