mot · GR02Ub499 · 2003-10-07 00:00:00 — Kunskapstörst är ett av de mest framträdande dragen i den mänskliga naturen. Denna drivkraft har resulterat i att människan under historiens lopp skaffat sig allt mer kunskap om tillvaron. En garanti för det fria samhället där vetenskapliga landvinningar är möjliga är att samhället vilar i en värdegrund som garanterar ett fritt förhållningssätt och sökande efter kunskap. Den värdegrund som utgör denna garanti och som värnar människans värde och värdighet är den västerländska kulturen och den kristna etiken. Den högre utbildningen måste möta studenterna i deras sökande efter kunskap genom en mångfald av utbildningar: på plats eller genom distansutbildning, via utbildningsprogram eller via fristående kurser. vill därför ge lärosätena större frihet att besluta över hur de på bästa sätt ska möta studenterna. Staten ska styra den högre utbildningen genom lagar och regler, mål, medel och kvalitetsbevakning. Staten ska däremot undvika detaljstyrning. Förslag till riksdagsbeslut 3 Studenten i centrum 5 Antagning och urval 5 Validering och meritvärdering 6 Garanterad miniminivå av lärarhandledning inom högskolan 7 Högskolans likabehandling av studenter 8 Universitets- och högskollärare 10 Pedagogisk utbildning för lärare i högskolan 10 Kvaliteten ska avgöra 13 Expansionen av högskolan 14 I utbyggnadens spår 14 Vägen ur högskolans ekonomiska kris 15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ange den högre utbildningens värdegrund i högskoleförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bildning i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om profilering av högskolor och samverkan dem emellan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mångfald av urvalsmetoder vid antagning till högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om validering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om meritvärdering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kårobligatoriets upphävande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om distansutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i 6 kap. 7 § högskoleförordningen för att skapa en garanterad miniminivå av lärarledd tid i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbetet i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad efterlevnad av lagen om likabehandling av studenter i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till forskarstudier på heltid för forskarstuderande på deltid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en studiesocial utredning för forskarstuderande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla högskollärare bör garanteras tid för kompetensutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Rådet för högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pedagogisk utbildning för samtliga högskollärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärosätenas självständighet vad avser högskolans styrelseordförande, rektor och statliga anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall tilldela högskola vetenskapsområde om har tillstyrkt detsamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om söktryckets betydelse vid fördelning av högskoleplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i högskoleförordningen med syfte att tillåta högskoleavgifter för studenter från länder utanför EES. Det är utifrån kunskapens fundamentala roll för vårt samhälle som månar om den högre utbildningens kvalitet och frihet. Samhället har både behov av och skyldighet att främja vetenskap och vetenskapliga framsteg. måste sökandet efter kunskap och den vetenskapliga verksamheten ha sin utgångspunkt i en medveten etik som slår vakt om de grundläggande värdena i vårt samhälle. Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund av etik och västerländsk tradition. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare i denna värdegrund, den värdegrund som utgör en god bas för ett lärande klimat och ska vara grundläggande för all utbildning. anser därför att värdegrunden för högskolans verksamhet bör framgå i högskoleförordningen, förslagsvis under första kapitlet. Regeringens i och för sig lovvärda mål har varit att av varje årskull ska börja studera på högskolan före fyllda . Detta mål har dock hamnat i konflikt med högskolelagens mål om att främja förmågan att arbeta vetenskapligt, kritiskt och självständigt. som antalet studenter ökade med steg antalet lärare bara med . De analyser av bildning som gjort visar att högskolorna har svårt att utveckla bildningen eftersom den inte återspeglas i den traditionella organisationen. Systemet där uppnådda studieresultat inom ämnes- och programstrukturer avgör resurstilldelningen motverkar den bredare bildningen. De strängare regler om infördes inom studiemedelssystemet minskar också möjligheterna för studenter att skaffa sig en bredare allmänbildning. menar att svensk högre utbildning måste förändras, både till innehåll och form, för att bättre motsvara en modern syn på bildning som innebär: att bredda utbildningars innehåll att bidra till studenters personliga utveckling att förstärka kopplingar mellan teori och praktik/livserfarenhet att göra högre utbildning och forskning tillgänglig för fler. Den högre utbildningen måste vara anpassningsbar till studenternas förutsättningar. En studiemiljö med studenter av olika kön, bakgrund och erfarenheter höjer kvaliteten, eftersom fler perspektiv skapar mer kreativa diskussioner och höjer kunskapsnivån. Perspektivet med studenten i centrum innebär att: Det måste finnas ett brett utbud av utbildningar så att människors olika begåvningar och förmågor kan utvecklas och tas till vara. Högskolans organisation måste vara öppen för olika former och kombinationer av utbildningar. Den högre utbildningen ska vara öppen för människor i olika åldrar och livssituationer. All högre utbildning ska knytas till en levande forskningsmiljö. Högskolor och universitet kan dock inte bedriva egen forskning och ligga i forskningsfrontens framkant inom alla ämnen. Därför ska högskolor och universitet stimuleras att profilera sig inom ett begränsat antal områden. Denna profilering ska utgöra bas för permanenta statliga forskningsmedel och leda till rätt att utfärda doktorsexamen. Kvaliteten i de övriga ämnena där högskolorna bedriver grundutbildning bör garanteras genom att högskolorna stimuleras till samarbete med andra lärosäten där dessa ämnen är profilerade. På så sätt knyts även dessa ämnen till forskningsmiljön. En yrkeshögskola införs som erbjuder kvalificerad yrkeskunskap på högskolenivå. Den ska samla flera eftergymnasiala yrkesutbildningar under ett tak och därmed ge den kvalificerade yrkesutbildningen en samlad identitet. Vi utvecklar tankarna i motion Ub496 Yrkeshögskola. Studenter måste ha en bostad. I många högskolekommuner råder stor brist på studentbostäder och studielokaler. Kommunen har inte klarat eller vågat bygga i den takt som högskolan expanderat. Ett skäl kan vara att man inte vet hur länge högskolan i kommunen får ett lika stort antal studenter. Dagens situation medför att studenterna på grund av bostadssituationen tvingas avbryta studierna eller flytta till högskolor de annars inte skulle ha valt. Beslut om utbildningsplatser och kringresurser för livsuppehälle måste samordnas. Om inte kommunen i samverkan med lärosätet kan åstadkomma ett rimligt boende för sina studenter bör inte lärosätet tilldelas fler utbildningsplatser. Vi utvecklar tankarna i vår motion Ub516 Studenters trygghet. Den högre utbildningen ska ha en antagningsprocess som är enkel och överskådlig. Antagningsperioden bör vara nationellt samordnad så att presumtiva studenter ges möjlighet att söka flera utbildningar och olika högskolor parallellt. Staten ska garantera jämlikhet och kvalitet i antagningsprocessen, men högskolorna ska ha stor frihet att utarbeta egna behörighetskrav och urvalsmetoder utifrån utbildningens karaktär. Antagning och urval kan göras utifrån gymnasiebetyg, högskoleprovet, andra prov eller till exempel genom intervjuer. Meriter av olika slag ska kunna beaktas när de är relevanta för utbildningens innehåll. En stor frihet att sätta studenternas kunskaper och färdigheter i centrum ger lärosäten bättre möjlighet att anta intresserade studenter. bör därför understödja att lärosätena har en mångfald av antagningssystem. Denna frihet innebär inte att kraven sänks utan att den sökandes reella kompetens i högre grad tas tillvara. I utformandet av ett system för livslångt lärande är validering av kompetens och tillvaratagande av den kunskap som människor skaffat sig i ett annat land eller utanför utbildningssystemet en nödvändighet. Det finns många goda förslag i utredningsbetänkandet Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). Regeringen har avstått från att lägga en aviserad proposition utifrån denna fråga, och har istället presenterat en departementspromemoria. Enligt den ska en särskild delegation knytas till () vilken ska arbeta övergångsvis , därefter ska valideringsarbetet ha en plattform. Vi menar att ett nationellt valideringssystem bör tas i drift . Vår syn på validering utvecklas ytterligare i vår motion Ub496 Yrkeshögskola. I av alltmer tilltagande internationalisering och ett ökat internationellt utbyte mellan svenska och utländska lärosäten måste instrumenten för meritvärdering följa med i utvecklingen. får många studenter problem dels i meritvärderingen vid antagning till utbildningar, dels i ansökningsprocessen för att få studiemedel. Att regeringen anslutit till Lissabonkonventionen innebär inte att frågan är utagerad. I stället bör regeringen ta initiativ till ett system för validering med tydlighet, enhetlighet och kvalitet. Kårobligatoriet är principiellt felaktigt och måste ersättas av frivillighet. Ett slopat kårobligatorium innebär stora omställningar av studentkårens verksamhet, bl.a. genom minskade ekonomiska resurser. Detta måste de få kompensation för. För att möjliggöra en effektiv studiebevakning krävs att universitet och högskolor bättre efterlever högskolelag och högskoleförordning. , , har noterat att lärosätena kan vara bra på att åtgärda enstaka fall men har problem med strukturella brister. Det leder till att studentkårerna återkommande hanterar samma typ av fall. Det är inte rimligt att studentkårerna svarar för tillsynsverksamhet som egentligen i första hand är i utbildningsanordnarens intresse. Kunskapssamhället ställer nya krav på utbildning och utbildningsanordnare. Kraven kommer att växa från studenterna på att kunna studera och forska vad, var, när och i den takt man kan och vill. Avstånd utgör ofta ett hinder för att skaffa sig högre utbildning. Om så är, måste utbildningen komma närmare studenterna eller ansträngningar göras för att kompensera det hinder avståndet utgör. är därför positiva till att högre utbildning ges via nya medier såsom t ex genom ett Nätuniversitet. Vi menar dock att det är lärosätena som ska ha ett lokalt och gemensamt ansvar för Nätuniversitetet. Lärosätena ska samarbeta för att möjliggöra t ex en sammanhållande nätportal för att göra Nätuniversitetet överblickbart för studenterna. Däremot anser vi att den separata myndigheten på området bör läggas ner. Uppgifterna kan överföras till högskolorna och . anslår ett lägre per capita-tillskott för Nätuniversitetet än regeringen därför att vi menar att satsningen kan göras i lugnare takt. En viktig insats för högskoleutbildning på distans görs vid de kommunala lärcentren. Lärcenter är lokala centra för högre utbildning och kompetensutveckling med syfte att tillgodose näringslivets, offentliga organisationers och invånarnas behov av utbildning och kompetensutveckling för att stärka och utveckla kommunens och regionens konkurrenskraft. Högskoleutbildning är en av flera utbildningsformer och utbildningsnivåer som erbjuds. Denna verksamhet borde utökas för att göra högre utbildning tillgänglig för fler. För det har lärosätena ansvar. Garanterad miniminivå av lärarhandledning inom högskolan Högskolelagen (1 kap 9 §) anger vad den grundläggande högskoleutbildningen ska ge studenterna. Målsättningarna går inte att uppfylla utan ett adekvat stöd i form av lärarledd undervisningstid och annan handledning. Undersökningar visar att lärosätena sett sig tvingade att dra ner på lärartid, eftersom regeringens till synes ogenomtänkta och ofinansierade platsökning i högskolan inte har åtföljts av tillräckliga resurser. Den genomsnittliga löneökningen för lärare är . Detta innebär att högskolans resurser fortsätter att urholkas. Den sammanlagda resursförsämringen närmar sig nu . Vid universitets humanistiska och samhällsvetenskapliga fakultet har studenterna fått nöja sig med två till fyra timmars undervisning . konstaterade en statlig utredning att ca tio timmars undervisning är ett minimikrav för att kvaliteten i utbildningen ska vara säkrad. Regeringen har använt den högre utbildningen som ett medel för att reglera överskott på arbetskraft snarare än att satsa på högskolan för dess egentliga uppgifter. Det har lett till avsevärda problem med kvaliteten. finns inga garantier för att studenterna kan erhålla adekvat stöd och handledning. menar att det är viktigt att en sådan garanti införs och att en miniminivå för vilket stöd studenterna har rätt till läggs fast. anser att en tionde punkt bör införas i högskoleförordningens 6 kap 7 § (som stadgar vad en kursplan ska innehålla), nämligen: 10) omfattning av lärarledd undervisningstid eller motsvarande. I 2003:22 R bearbetas jämställdhetsfrågorna i högskolan utifrån 8 områden. För grundutbildningen är minst sex aktuella: Övergripande utbildningsplanering inkl. jämställdhetsplaner Pedagogik och pedagogisk metodik Rekrytering och anställning: forskare, forskarstuderande, personal Rekrytering och studiesituation: grundutbildning Högskolan har jämställdhetsproblem. Ur ett kunskapsutvecklingsperspektiv kan mans- eller kvinnodominerade student-, lärar- och forskargrupper förlora infallsvinklar till problem och möjliga lösningar. Det innebär också ett resursslöseri att försnäva rekryteringsbasen med till exempel könsberoende begränsningar. Än viktigare är att varje persons unika och lika värde och rätt måste värnas. Jämställdhet är en fråga om erkännande, rättvisa och kvalitet i den högre utbildningen. Av detta skäl anser att det är viktigt att gå till botten med högskolans ojämställdhet. Det måste till exempel vara enkelt att göra studieuppehåll för barnledighet för både kvinnor och män. Lärosätena måste ta ansvar för att högskolelärarna är väl förtrogna med jämställdhetsfrågor och genusperspektiv. Högskolans likabehandling av studenter finns lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Det är en anti-diskrimineringslag som tvingar högskolor att åtgärda och förebygga diskriminering på grund av sexuell läggning, kön, funktionshinder eller etniskt ursprung. Högskolorna tar inte arbetet med diskrimineringsfrågor och likabehandling på allvar. SFS rapporterar att närmare hälften av landets 340 000 högskolestudenter bedriver sina studier vid lärosäten som bryter mot lagen genom att inte ha en handlingsplan för likabehandling. 36 av 39 tillfrågade högskolor deltog i enkätundersökningen och av dem hade endast 22 lärosäten likabehandlingsplaner. De som finns innehåller ofta haltande resonemang och brist på förslag till konkreta åtgärder. Lagen om likabehandling av studenter är tandlös när det gäller sanktionsmöjligheter för lärosäten som inte uppfyller lagens krav. Lagen om likabehandling av studenter tillkom som en temporär åtgärd innan anpassning till EU-direktiv genomförts, som komplement till redan existerande svensk lagstiftning. arbetar med en översyn av hur likabehandling garanteras i . Men med hänsyn bl.a. till nya uppgifter som kommittén har fått skall kommittén slutligt redovisa sitt uppdrag i stället för . Kommitténs uppdrag att göra en bedömning av om ytterligare åtgärder är nödvändiga eller lämpliga med hänsyn till likabehandlingsdirektivet 76/207/EEG samt direktiven /7/EEG och 86/613/EEG skall dock redovisas i ett delbetänkande. Enligt direktivet är den bortre tidsgränsen för medlemsstaterna . Det dröjer innan dessa övergripande förbättringar genomförs. Därmed blir det än mer angeläget att högskolorna med tillsynsmyndighetens hjälp får tillräckligt stöd för att leva upp till lagen om likabehandlig av studenter i högskolan. Den framtida forskarutbildningens omfattning och inriktning är en angelägen fråga med tanke på de omfattande pensionsavgångar, som inte bara universitet och högskolor står inför, utan också utifrån den ökade efterfrågan på forskarutbildade som finns inom näringslivet och andra delar av arbetsmarknaden. Kvaliteten i svensk forskarutbildning är hög men kan bli högre och antalet forskarutbildade bör bli större. (2003:26) Forskarhandledning Möte med vandrare och medvandrare på vetenskapens vägar är ett viktigt bidrag till kunskaperna om forskarstuderandes situation. Generellt sett visar undersökningen att en stor majoritet av doktoranderna upplevde själva forskningsarbetet som intressant och att de också tyckte att deras huvudhandledare visade stort intresse för deras forskningsarbete. Trots detta menade drygt var fjärde kvinna och var femte man att de med den erfarenhet de har knappast eller absolut inte skulle ha påbörjat forskarutbildningen. Olika problem har identifierats under utbildningen och en av de vanligaste anledningarna till att doktoranderna övervägt att ge upp sina studier handlade just om problem i handledningsrelationen. Det är glädjande att förslag om att man ska kunna doktorera parallellt med arbete har vunnit gehör, liksom att deltidsarbete utanför lärosätet ska vara möjligt för forskarstuderande och doktorander som därigenom kan bibehålla en del av sin ordinarie tjänst. Vi anser dock att de också ska ha rätt till forskarstudier på heltid, om och när de så önskar. Därmed ökar den forskarstuderandes möjlighet att avsluta sin forskarutbildning. För att kunna svara emot samhällets och högskolornas ökande behov av disputerade bör finansieringen av forskarstudier ses över, liksom de forskarstuderandes hela studiesociala situation. Eftersom den skiljer sig från grundutbildningsstudenternas studiesociala situation kräver vi att den utreds separat. En god finansiering av forskning och av forskaren är nödvändigt också för att kunna attrahera nya grupper. Vi utvecklar tankarna om forskning och forskarutbildning i motion Ub509 Forskning. En grundutbildning av hög kvalitet är en förutsättning både för att samhällets behov av arbetskraft ska kunna tillgodoses, forskare kunna rekryteras och utbildningen fördjupas. Utan hög kompetens och engagerade lärare riskeras rekryteringen av goda forskarämnen. är nästan hälften av högskolelärarna eller äldre. har antalet studenter ökat med . Antalet lärare steg bara med . För att ändå bibehålla kvaliteten i grundutbildningen har lärarna i ökad utsträckning arbetat oavlönat. Det har lett till ökad utbrändhet bland lärarna. Tveksamt att tala om en utbyggnad när priset betalas av personalen. Den sammantagna konsekvensen är att lärarförsörjningen nu är ett allt större begränsande faktum. För att lösa detta problem krävs det systematiska satsningar på såväl nyrekrytering av personal som riktade resurser för kompetenshöjande åtgärder av de redan anställda lärarna. anser att ett led i denna satsning bör vara att alla högskollärare garanteras tid för kompetensutveckling. Vidare krävs det att högskolelärarnas löner kommer i paritet med de löner som erbjuds för liknande kompetens på arbetsmarknaden i övrigt. Eftersläpningen i andelen disputerade lärare är stor, speciellt på de yngre lärosätena. De resurser som krävs för att öka andelen forskning och antalet forskare inom utbildningsvetenskapen och de yngre lärosätena kan inte tas från andra vetenskapsområden. Vi ser en risk att ekonomiskt trängda prefekter inrättar adjunkturer i stället för lektorat för att spara pengar. Adjunkterna betyder dock mycket i undervisningen. Det rimliga är att yngre respektive nyanställda adjunkter erbjuds möjlighet att inom anställningen genomgå forskarutbildning och avlägga minst licentiatexamen. Regeringens politik leder till en sänkning av ambitionerna för högskolan. anser att så många lärare som möjligt inom högskolan ska vara forskarutbildade. Som en kvalitetssatsning på högskolan föreslår därför att en del av outnyttjade per capita-ersättningar till följd av tomma platser avsätts för att kunna öka andelen disputerade lärare. Medlen ska fördelas av lärosätena utifrån möjligheter och behov. Pedagogisk utbildning för lärare i högskolan Den undervisande personalens kompetens är av avgörande betydelse och därför bör all undervisande personal i högskolan ges en praktisk pedagogisk utbildning. är vidare positiva till att en högskolepedagogisk utbildning krävs för fast anställning som högskolelärare. Vid anställningsförfarande ska stor vikt läggas vid både vetenskaplig skicklighet och pedagogisk meritering. Erfarenheten visar att större vikt tillmäts de vetenskapliga meriterna, bl.a. beroende på att de pedagogiska meriterna är svåra att mäta. Vi ser fördelar i en nationell modell där lärosätena får ansvar för den pedagogiska utbildningen av lärare i hela landet inom ett ämnesområde. Det innebär exempelvis att alla högskollärare i kemi genomgår en pedagogisk utbildning vid endast ett lärosäte i , en utbildning som vilar på praktisk pedagogik och hur denna kan användas specifikt för högskolekurser i kemi. Vi anser inte att det i första hand är utbildning i form av generella teorier som behövs, utan ämnesdidaktik, handledarskap och kunskap om utvärdering och om olika examinationsformer. Anknytningen till den egna verkligheten kan ge kursen ett större värde för läraren, och att möjligheterna att utbyta idéer med ämneskollegor kan utveckla det egna arbetssättet. Några områden som bör ges särskild uppmärksamhet är olika pedagogiska metoder, som exempelvis problembaserat lärande, PBL, informationsteknik, Internet m.m. och dess användbarhet för studenternas lärandeprocess, vetenskapsteori som ett verktyg och ett förhållningssätt i studenternas kunskapsinhämtning. Ambitioner som innebär konkretisering av de pedagogiska meriterna innebär att studenterna kan få ännu mer engagerade och intresserade lärare, liksom att anställningsförfarandet blir enklare på denna punkt. Likaså kan ett bra pedagogiskt meriteringssystem underlätta lönesättningen. Inom har Rådet för högre utbildning fått ett vidgat uppdrag så att det omfattar nationella fortbildningsinsatser och annat stöd för pedagogisk förnyelse. Detta är viktigt för att sammanställa och vidarebefordra satsningar inom forskning kring uppföljning och utvärdering, högskolepedagogik och didaktik, informations- och kommunikationsteknik. tillförs riktade medel och regeringen utser rådsmedlemmarna. Policyn för finansiering bör ändras så att rådsmedlemmarna i större omfattning kan utgöra en del av lärosätenas strategier för pedagogisk förnyelse, bl.a. genom förankring i högskolestyrelserna. Även om satsningarna på att öka antalet disputerade lärare är viktigt, så måste det också finnas möjlighet att nischa sig som högskollärare eller forskare. Det är inte allom givet att vara en god pedagog, och det är inte allom givet att vara en god forskare. Högskolans struktur måste skapa sådana möjligheter att människors olikheter kan tas till vara.