ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ub380 · 2003-10-07 00:00:00 — Arameiska (assyriska/syrianska) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att språket arameiska (assyriska/syrianska) får en hemvist och att språkfrågan får en lösning. Arameiska (assyriska/syrianska) är ett viktigt språk både kulturellt och kyrkohistoriskt. Vi vet att talade språket och därför är det viktigt i teologiska studier av judendomen, tidiga kristna kyrkor och islam. I den senaste bibelöversättningen gick man tillbaka och översatte direkt från arameiska (assyriska/syrianska). I den bemärkelsen är det inte ett minoritetsspråk bland andra. Att språket är så sammanvävt med den kristna historien ökar vårt ansvar för språkets historia och dess framtid. Detta språk saknar hemland. Problemen är flera. Med dagens behov av kommunikationer gör det att den som t.ex. vill e-posta får använda sig av ett annat språk vilket marginaliserar språket än mer. Att det är ett språk som spritts ut över världen breddar ansvaret för språkets överlevnad, men tar ingen det ansvaret. Den policy är att alla invandrarspråk ska behandlas lika. Det kan låta bra men det fungerar inte. Vissa språk kan behöva mer uppmärksamhet och stöd eftersom de är hotade. har dessutom ett stort intresse av frågan eftersom det finns mellan 50 000 och 60 000 assyrier/syrianer och kaldéer som talar detta språk. Att språkfrågan löses är av största betydelse för att öka kommunikationen med invandrargrupperna. Regeringen har tidigare uttalat att frågor som rör arameiska (assyriska/ syrianska) ska utvecklas inom forskningen och bland brukarna själv. Men det räcker inte. har undervisning på arameiska (assyriska/syrianska), men det behövs ytterligare insatser för att bevara språket och utveckla ett skriftspråk för att språket ska få en långsiktig status. Ansvaret för skriftspråket, språkbildning och vården av det som ett kyrko- och kulturspråk måste få sin lösning.
mot · GR02Ub381 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad flexibilitet och individuella bedömningar i studiestödssystemet. Vi talar ofta om betydelsen av det livslånga lärandet. Förutom att ständig fortbildning ger personlig utveckling och främjar folkhälsan i stort ger en välutbildad befolkning landet konkurrenskraft och bättre framtidsutsikter. De flesta av dagens system är anpassade för studenter som är förhållandevis unga och har svensk grundskola bakom sig. Redan försvinner bostadsbidraget, möjligheten att erhålla studiemedel räknas av redan och det år man fyller 50 är de ekonomiska möjligheterna att finansiera sina studier i princip obefintliga, trots att man rimligen har kvar av sitt yrkesverksamma liv. För vuxna som måste börja med att tillgodogöra sig är det inte bara åldern som begränsar. För många av dem är det omöjligt att hinna uppnå en rimlig utbildningsnivå innan studiemedlen är slut för deras del. Det är naturligt att reglerna för studiestödssystemet ser ut som de gör . Om alla fick studera hur länge och hur sent i livet som helst skulle kostnaderna bli oöverstigliga. Det vore inte samhällsekonomiskt försvarbart. Men dagens studiestödsregler är inte alltid heller samhällsekonomiskt försvarbara. Studenter som påbörjat sin utbildning innan de fyller 50 har ofta inga ekonomiska möjligheter att fullfölja utbildningen. Många av dem blir beroende av försörjningsstöd resten av sitt yrkesverksamma liv när de i stället skulle ha kunnat försörja sig själva om reglerna bara varit lite mer flexibla och de fått lån även det sista studieåret. Samma sak gäller till exempel invandrare som kommit till med mycket låg utbildning. De hinner ofta inte ta igen på de veckor studiemedlen täcker. I stället för att studera vidare och ta sig ut på arbetsmarknaden låses de fast i arbetslöshet och bidragsberoende. Detta skulle också kunna undvikas om studiestödssystemet uppmuntrade till mer individuella och flexibla bedömningar. Om vi skall fortsätta sträva efter det livslånga lärandet och bättre ta tillvara människors resurser bör möjligheterna till flexibilitet och individuella bedömningar för att underlätta vuxenstudier ses över.
mot · GR02Ub383 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra samlevnadsundervisning till en obligatorisk del av sfi-undervisningen. är ett samhälle präglat av mångfald, en mångfald som berikar och ger kraft åt vårt samhälle. Men mångfald innebär även möten mellan kulturer som inte alltid är friktionsfria. Ett exempel är synen på sexualitet, kön och relationer som ofta varierar mellan och inom länder och kulturer. ligger denna syn i hög grad till grund för hur vi behandlar varandra; något som i sin tur påverkar hela samhället i stort. Frågor som rör samlevnad och relationer är ofta känsliga, särskilt i vissa kulturer där dessa ämnen sällan behandlas ens inom familjen. En konsekvens är kunskapsluckor bland invandrare, särskilt bland kvinnorna. Förutom att minska inblicken i hur det svenska samhället förhåller sig till samlevnad, könsroller och relationer, minskar också individens kunskap om vilka rättigheter han eller hon har i i förhållande till dessa frågor. Utöver den spänning sådana luckor skapar för många i mötet med den svenska kulturen, så har de även en utestängande effekt eftersom en förståelse för synen på relationer och förhållandet mellan könen i ett samhälle är en förutsättning för att känna delaktighet i samt för att förstå samhället i fråga. Den uppfattning en person har i dessa frågor präglar alltså samma persons uppfattning om samhället i stort och kan således antingen underlätta eller försvåra i mötet med den svenska kulturen. Relationer och samlevnad innefattar många komplexa frågor som maktförhållanden mellan könen, men också inom familjen såväl som makten mellan familjen som institution och samhället. Vikten av dessa frågeställningar kan ses i beslutet att göra samlevnadsundervisning obligatorisk i den svenska skolan. Den bör även vara det i sfi-undervisningen där det ofta finns både mindre kunskaper om och ett större behov av sådan undervisning. En bra och obligatorisk samlevnadsundervisning skulle underlätta för invandrare och hjälpa dem orientera sig bättre i den svenska kulturen.
mot · GR02Ub384 · 2003-10-07 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall utreda och lämna förslag till hur Lunds universitets historiska museum skall få förutsättningar att leva vidare och utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall göra en översyn över vilka museer, oavsett huvudman, som borde ta ett ansvar för.1 1Yrkande 2 hänvisat till KrU. Lunds universitets historiska museum grundades . har museet tagit ansvar för arkeologiskt material i . Genom riksdagsbeslut /90 gavs museet ett regionalt ansvar för skånskt arkeologiskt material. har museet tagit ett regionalt ansvar för insamlande av arkeologiskt material, mynt och kyrkokonst. Enligt i har i troligen den nästa största samlingen av fornfynd i . Frågan måste ställas om det verkligen ska vara huvudansvar att till garantera en verksamhet av riks- och regionalintresse. har samma behov av att prioritera som andra universitet och högskolor. Ändå har nu tagit sitt ansvar genom att lyfta ut museet ur den gemensamma budgeten i avsikt att garantera museets fortlevnad. Därför är museets roll för forskning och fyndomhändertagande tills vidare räddad. Däremot finns nästan inget utrymme för utåtriktad verksamhet. Merparten av fynden kommer inte att vara tillgänglig för allmänheten. har försök gjorts att intressera för att diskutera museets situation. Försöken har inte resulterat i något gensvar. Det är på lång sikt orimligt att lägga allt ansvar för ett museum av detta slag på ett enskilt universitet. i har för ungefär samma typ av uppgifter, som i har för . Om museet i fortsättningen ska leva upp till sitt uppdrag, måste därför ansvaret vidgas utanför . En självklar utgångspunkt är då att fynden ska stanna i , som en del av det regionala kulturarvet. Frågan rör inte bara utan har också en stor principiell betydelse. Det handlar om kulturpolitik i stort. Vilka former av kultur ska på något sätt engagera ? Enligt vår mening borde ha ett övergripande engagemang även för kulturverksamhet som finansieras av annan huvudman. Detta engagemang kan sedan manifestera sig på olika sätt, ekonomiskt stöd, hjälp att hitta samverkanslösningar, överförande av ansvaret till m m. En institution som har näst största arkeologiska samling är inte bara av lokalt intresse. borde därför utreda och lämna förslag till hur Lunds universitets historiska museum ska få förutsättningar att leva vidare och utvecklas. På samma sätt borde departementet göra en översyn över vilka andra museer, oavsett huvudman, som borde ta ett ansvar för.
mot · GR02Ub387 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en informationskampanj på gymnasieskolorna i om sexhandeln och dess konsekvenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra utbildning för förtroendevalda samt myndighetspersoner i Norrbotten.1 1Yrkande 1 hänvisat till KU. Övertoner och osaklighet framkommer ofta i sexhandelsdebatten. Inte minst den debatt som startades på debattsida av kommunalråd, visar tecken på att kunskapen om sexhandeln, dess offer och dess konsekvenser är mycket låg. Till och med hos ansvariga politiker och tjänstemän. Sexhandeln är den snabbast växande näringen i . Fattigdom och ett bristande socialt system driver kvinnor till sexhandel för att försörja sig själva och sina familjer. För att minska sexhandeln behövs en rad åtgärder. för fram den i sin motion Liberal offensiv mot människohandel för sexuella ändamål. Det tiopunktsprogram som motionen innehåller måste skyndsamt genomföras. Att köpa sex är olagligt i . Dock har debatten om sexhandeln visat att det inte är alla som är medvetna om att så är fallet. Sexköp bagatelliseras och skulden skjuts över på någon annan, på regeringen eller på den felaktigt förda regionalpolitiken. och är mycket illa ute om samhället accepterar att de män som köper sex lägger över skulden på någon annan. Genom detta legitimeras sexhandeln vilket kan leda till att allt fler män köper sex och allt fler kvinnor drabbas. Endast information och opinionsbildning kan bryta den negativa spiral som har påbörjats. Kvinnojouren i gör ett utomordentligt jobb i för att informera de kvinnor som kan tänkas lockas in i sexhandeln. Tyvärr görs inte liknande kampanjer mot de potentiella sexköparna och ansvariga politiker och tjänstemän. Regeringen måste ta sitt ansvar för att så sker. Regeringen aviserar att en handlingsplan mot sexhandel ska läggas fram 2006. De kvinnor som drabbas av sexhandeln kan dock inte vänta på en handlingsplan. Konkreta åtgärder måste vidtas för att minska den cyniska människohandel som pågår vid våra gränser. Det finns mycket som tyder på att är ett av de län där sexhandeln håller på att växa sig allt starkare. Kraftfulla insatser måste därför vidtas för att stoppa denna utveckling. Det går inte att lägga allt ansvar på de ideellt arbetande kvinnojourerna. Regeringen bör därför skyndsamt starta ett arbete som inriktar sig på att öka informationen till aktuella målgrupper. Ett exempel på hur detta skulle kunna genomföras är att genomföra en informationskampanj på gymnasieskolorna i . Eftersom det har visat sig att politiker i beslutande ställning inte förstår allvaret av den ökande sexhandeln utan tycks blunda för kvinnornas öden torde det också finnas anledning att skyndsamt genomföra utbildningar som direkt inriktar sig på politiker och andra förtroendevalda. Det finns också mycket som tyder på att kunskap, kompetens och värderingar hos de lokala polismyndigheterna varierar högst betänkligt. Att genomföra riktade informationsinsatser och utbildningar för dessa grupper är också av yttersta vikt.
mot · GR02Ub389 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lärarutbildningen tydligare bör uppmärksamma självdestruktiva flickor och deras speciella problematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att behovet av hjälp till självdestruktiva flickor bör uppmärksammas.1 1Yrkande 2 hänvisat till SoU. Barn- och ungdomspsykiatrin befinner sig fortfarande i kris i spåren efter 90-talets nedskärningar inom skolan och på ungdomsmottagningarna. Detta har i synnerhet slagit mot flickorna. Utåtagerande och destruktiva pojkar har till skillnad från flickorna relativt goda möjligheter att bli omhändertagna och få psykisk vård. Deras beteende anses så farligt för samhället att åtgärder för dem prioriteras. Särskilt kriminella pojkar har chansen att snabbt få hjälp som påföljd för brotten de begår. För flickorna är situationen en helt annan. Ofta lägger omgivningen inte ens märke till att något är fel, såvida de inte liksom pojkarna är destruktiva mot sin omgivning. Flickors uppfostran och samhällets könsroller gör att de som mår dåligt vanligtvis vänder vreden inåt. Pojkar gör tvärtom, vilket ger uppmärksamhet och snabbare hjälp från vuxenvärlden. En flicka som skär sönder sina armar får inte automatiskt hjälp. Men det får en pojke som slår ner någon eller stjäl en bil. Flickor som utsatts för övergrepp eller bevittnat våld i hemmet reagerar ofta genom att bevara familjefasaden utåt som de skadar sig själva för att dämpa sin ångest. Det är vanligt att döttrar till misshandlade mödrar blir extra duktiga på att ta hand om sina syskon och sköta skolarbetet exemplariskt. De tar över modersrollen av lojalitet till familjen. Utnyttjade flickor skäms så mycket att de gör allt för att omgivningen inte ska se något. Även flickor i mer välfungerande familjer håller oftast sitt psykiska lidande för sig själva. Det kan gå innan någon uppmärksammar problemen. Ofta har det vid det laget hunnit gå mycket långt och flickornas psykiska och fysiska hälsa är fullständigt körd i botten. Symptom som passivitet, tillbakadragenhet, dålig självhävdelse och tystnad sänder inte ut varningssignaler eftersom de faller inom ramen för den traditionella kvinnorollen. Först när flickorna börjar missköta skolan reagerar någon. Ofta handlar det då om en fysisk kollaps p g a långtgående anorexi, depression eller självmordsförsök. Flickor som medvetet skadar sig själva kan i bästa fall få hjälp när någon ser skär- och brännmärkena på deras armar. Men inte ens en reaktion från omvärlden är en garanti för att få hjälp. Resurserna som går till hjälp för självdestruktiva flickor är knappa och väntetiderna långa. Särskilt allvarligt är det att anorektiska och självmordsbenägna flickor tvingas vänta på hjälp. Här är det ju en fråga om liv eller död!
mot · GR02Ub395 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till forskning om grön rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre planering av den gröna miljön vid planering av skolor, daghem och äldreboenden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att naturbruksgymnasierna får ökat ansvar att utbilda och sammanföra olika aktörer inom grön rehabilitering. 1Yrkande 2 hänvisat till BoU. Människan är skapad för att vistas i rörelse och utomhus. Det samhälle vi byggt upp innebär att mycket av det naturliga rörelsemönster vi egentligen är anpassade till tas ifrån oss. Vi drabbas av både fysiska och psykiska skador och sjukdomar. Vid institutionen för landskapsplanering vid i finns ett kompetensområde för Hälsa och rekreation. Där har man kommit fram till flera positiva effekter av att vistas och röra sig i parker, trädgårdar och naturområden. Oavsett om det rör sig om äldre som därför har svårt att röra sig, lider av benskörhet eller depression, eller om det handlar om yngre människor som drabbats av fysiska eller psykiska skador i arbetslivet har naturen en läkande och stärkande effekt. I förekommer allt för lite forskning på området och mycket mer behöver göras. I länder som , , , och har man kommit mycket längre. Forskningen behöver stärkas på området då många som går sjukskrivna och har svårt att komma tillbaka i arbete skulle ha nytta av rehabilitering inom det gröna området. Detta bör ges regeringen till känna. Barn och äldre som hela eller delar av sin dag finns på daghem eller äldreboenden mår bra av att komma ut i grönområden. Möjligheten för barnen att kunna röra sig i en fri och stimulerande miljö gör att de får ett bättre samspel med sina kamrater, en förbättrad motorik och bättre inlärning. Äldre bevarar mer av sin rörlighet, behöver mindre medicin och blir mindre deprimerade. Alla mår bra av solljus eftersom det stimulerar kroppen att bilda vitamin D som vi enklast får i oss via huden. I planering av äldreboenden och förskolor och skolor bör större vikt läggas vid den gröna miljön. Det leder i förlängningen till minskade kostnader. Detta bör ges regeringen till känna. För att bedriva verksamhet inom grön rehabilitering behövs ytterligare utbildningsinsatser för flera olika aktörer. Mötesplatser för den gröna och den vita sektorn behöver också anordnas. Här kan landets naturbruksgymnasier fungera väl. För många som är verksamma inom den gröna sektorn finns behov av vidareutveckling, och på naturbruksgymnasierna finns möjligheter att anordna sådan utbildning. Naturbruksgymnasierna finns också spridda i hela landet och bör kunna ta initiativ till att möta , företagshälsovården och andra aktörer på området. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Ub399 · 2003-10-07 00:00:00 — Företaget ska inte automatiskt behöva anställa eleven/lärlingen vid avslutad utbildning. Eleven/lärlingen ska få en viss ersättning från företaget enligt lärlingsavtal i relation till den insats som görs i produktionen, förslagsvis . Yrkesprov som leder till en examen Utbildningen ska avslutas med ett yrkesprov och leder till en yrkesexamen. Alla elever med avslutad utbildning ska ha behörighet till fortsatt yrkesutbildning på yrkeshögskola. Förslag om yrkeshögskola presenteras i en särskild motion. 14 Lärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd Med en väl fungerande lärlingsutbildning inom gymnasieskolans ram kommer behovet att minska av lärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. finns det dock behov även av lärlingsutbildning som en effektiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Informationen hos () om och var i landet lärlingsutbildning bedrivs, hur den är utformad och vilken omfattning den har är bristfällig. vill att lärlingsutbildning blir ett alternativ inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, enligt en modell som beskrivs nedan. En yrkeskompetens som leder till arbete Lärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd ska ge en gedigen yrkeskompetens som leder till arbete, antingen genom anställning eller genom att ett eget företag startas. Lärlingen får göra anlagstest och genomgå motivationsprövning innan utbildningen påbörjas. Utbildning i nära samarbete med det lokala näringslivet Lärlingsutbildningen ska ske i nära samarbete med det lokala näringslivet. Ett visst mått av flexibilitet måste även byggas in i läroplanerna. Det bör ges utrymme för utbildningsalternativ som uppfyller regionala och lokala önskemål eller behov. Utbildningen ska mestadels vara förlagd till ett företag. Skriftlig överenskommelse träffas mellan skolan och företagen. Avtal i samarbete mellan arbetsförmedling, arbetsgivare och berörda fackförbund Avtal beträffande lärlingslön, försäkringsfrågor med mera träffas i samverkan mellan arbetsförmedling, arbetsgivare och berört fackförbund. Kontinuerlig uppföljning görs. bör en avstämning ske för varje elev där det bedöms om utbildningen ska fortsätta. Utbildningen ska utformas mycket individinriktat och kan följdaktligen ta olika . Ett tak bör dock sättas för utbildningstiden på förslagsvis . Undantag kan dock göras när utbildning utformas för att kvalificera till fortsatta studier. Företagen bör få ersättning från arbetsförmedlingen för utbildning/handledning samt för de kostnader de åsamkas för nyttjande av maskiner, produktionsbortfall, material och så vidare. Detta är väsentligt för att också små företag ska kunna ta emot lärlingar. Ersättningens nivå bör ligga på /månad.
mot · GR02Ub400 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anpassning av takbeloppen i högskoleundervisningen. Denna motion tar upp en anpassning av takbeloppen i högskoleundervisningen till utbildningens resultat och samhällets behov. är den tekniska högskola i landet som har bäst studenttillströmning med fyllda utbildningsplatser och med mycket goda studieresultat. Utbildningen ges dessutom i ämnesområden som är väsentliga för tillväxten i det svenska näringslivet. I regeringsförklaringen framhävs särskilt teknikområden som IT, telematik och kommunikation, uthållig och energisnål teknik samt tillväxt, internationalisering, innovation och entreprenörskap. satsar förutom i dessa områden också på designutbildningar, bioteknik samt profilering i miljöteknik i de olika programmen. Alla dessa satsningsområden är styrkeområden vid högskolan och de utgör en stark grund för rekrytering till naturvetarutbildning och teknisk utbildning. Vid en omflyttning av utbildningsplatser som tidigare rubricerades som lån från av 600 årsstudieplatser står det nu klart att dessa inte kommer att lämnas tillbaka. Detta innebär att redan planerad pågående undervisning, p.g.a. teknologernas goda studieprestationer, kommer att leda till en överproduktion , som inte är finansierad, och för den undervisning som planeras måste minska antalet nybörjarplatser för att producerad utbildning nu skall kunna rymmas inom det sänkta utbildningstaket. Det är slöseri med utbildningsresurser att inte utnyttja den fulla utbildningskapaciteten av högklassig utbildning i ett skede då årskullarna börjar stiga och då efterfrågan på utbildning i samhället kommer att öka. Dessutom ligger utbildningen i områden som enligt regeringsförklaringen skall prioriteras. Eftersom utbildningsprocessen vid en teknisk högskola tar får en neddragning av utbildningsplatser vid nästa års antagning också långsiktiga effekter i form av minskad tillgång på kompetent arbetskraft.
mot · GR02Ub401 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hem- och konsumentkunskapens betydelse för barn och ungdomar. Ungdomar har liksom övriga befolkningen i ökad utsträckning problem med övervikt och andra välfärdssjukdomar. I den allmänna debatten ställs ofta krav för idrott och hälsa. En livsstil där vardagsmotionen, t ex att gå och cykla, får en naturlig plats är en viktig del. Men lika viktig är kosten. Alltfler barn och ungdomar äter dåligt och saknar kunskap om matens betydelse för hälsan. Enligt en undersökning på hoppar var femte elev över skollunchen. Lika många låter bli att äta frukost. Forskningen visar att de som äter dåligt mår sämre och har sämre betyg än de som äter ordentligt. är det svårare att vara konsument, att kunna välja i det stora utbudet. För detta fordras kunskap. För att kunna välja en kost som är god och näringsriktig, är lättlagad och håller hög kvalitet krävs kunskap. Hem- och konsumentkunskap ger den kunskapen. Men detta är skolans minsta ämne, och det enda ämne där undervisningen ges av lärare som saknar erforderlig kompetens. På låg- och mellanstadiet har klasslärarna behörighet att undervisa i hem- och konsumentkunskap utan att ha utbildning i ämnet.