mot · GQ02N10 · 2003-04-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:85 Vissa elmarknadsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inriktningen av energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en effektivare elmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen skall presentera en öppen marknadsbaserad lösning på effektproblematiken. avslår regeringens förslag om förhandling om avveckling av kärnkraften. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkorsuppfyllande för stängning av . avslår regeringens förslag om att göra avläsning obligatorisk. Regeringen har i proposition 2002/03:85 föreslagit att skall ansvara för att en effektreserv om högst finns tillgänglig. Det skall ske genom att sluter avtal med elproducenter att hålla ledig produktionskapacitet till förfogande och med storförbrukare av el som mot ersättning skall vara redo att ta ut mindre effekt eller helt avstå från elförbrukning . Effektreserven skall bekostas av de balansansvariga kraftföretagen genom att får rätt att ta ut en avgift från dessa. Lagen skall träda i kraft och gälla då en marknadsmässig lösning beträffande effektreserven väntas ha vuxit fram. Regeringen föreslår vidare att elproducenter som använder förnybara energikällor skall ha rätt att från få en s k ursprungsgaranti. Det blir ett intyg om att viss mängd el producerats med förnybara energikällor. Lagen föreslås träda i kraft . Regeringen presenterar i propositionen en bedömning av om villkor är uppfyllda för att före utgången av stänga den andra kärnreaktorn vid (B2). Slutligen föreslås från en sänkning av gränsen för timvis mätning av elförbrukningen från dagens till . Nätföretagen föreslås dessutom bli skyldiga att mäta alla elkunders förbrukning en gång senast från . energiförsörjning skall tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att vi minimerar miljöbelastningen och säkerställer tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden. vill att långsiktighet och uthållighet skall prägla såväl energiutveckling som energiskattesystem. Målet är ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist och andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta skall kunna vara möjligt krävs att stora satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling. vill avveckla kärnkraften. Men det måste ske i takt med energieffektivisering samt att andra förnybara energislag kan ersätta den elproduktion som kärnkraften ger. energipolitiska beslut ingick ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Programmet har ännu inte lett till nämnvärt resultat. är starkt kritiska mot hur regeringen handlagt frågan om kärnkraftens avveckling. Beslutet om nedläggning av togs utan att de ekonomiska effekterna var tillräckligt kända samt att avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. kan vi konstatera att regeringen fortfarande inte har kunnat redovisa dessa analyser. Omregleringen av elmarknaden har inneburit många fördelar men har också skapat problem särskilt i . Reservkapaciteten har lagts i malpåse då den inte varit lönsam att utnyttja annat än . När så också stängdes och ytterligare 600 MW föll bort blev det uppenbart att staten och branschen måste ta sitt ansvar. I väntan på en öppen marknadsbaserad lösning på effektfrågan har en övergångslösning utarbetats av och . Inklusive viss statlig upphandling omfattar den temporära lösningen en effektreserv av 1700 MW motsvarande av förmågan att producera el i . Mot den bakgrunden är det inte förvånande att regeringen nu ser behov av en effektreserv på upp till 2 000 MW. Detta följer Svenska kraftnäts förslag och är under rådande omständigheter en rimlig försäkring mot allvarliga obalanser som kan leda till strömavbrott och black out. som vi kristdemokrater stöder förslaget vill vi betona att det är ännu ett tydligt tecken på att regeringen inte anser att det finns och kommer att finnas tillräckliga incitament för elmarknadens aktörer att genom tillförsel av ny kapacitet avhjälpa denna uppenbara brist. ser detta som ännu ett tecken på att regeringen för en kortsynt och i långa stycken oklok energipolitik. I den mån effektbristen kan avhjälpas genom import blir det från länder där kraftgenereringen i huvudsak är baserad på kol. Regeringen har ingen långsiktig marknadslösning I regeringens proposition anges att en långsiktig och kostnadseffektiv lösning av effektfrågan förutsätter en öppen marknadsbaserad lösning. En sådan lösning är att föredra framför reglering och den övergångslösning som tillämpas ända . menar att regeringen i propositionen inte presenterat en trovärdig ansats till en färdigutvecklad öppen marknadslösning per . Man har bara följt Svenska kraftnäts beräkningar och anammat tanken att en kontrollstation skall göra susen. Det är en angelägen uppgift att visa hur en marknadslösning kan komma till en uppgift som borde ha hög prioritet i en energipolitik värd namnet. tillstyrker regeringens förslag att i enlighet med och rådets direktiv /77/EG från om främjande av förnybara energikällor även införa ursprungsgarantier. motsätter sig att kärnkraften skall avvecklas genom förhandlingar mellan regeringen, dess stödpartier och de kraftbolag som äger andelar i svenskbaserad kärnkraft. motsätter sig också att kärnreaktorn därmed riskerar att stängas utan att de av antagna villkoren för avveckling är uppfyllda. Enligt regeringens uppfattning är villkor för en stängning av B2 före utgången av 2003 inte helt uppfyllda vad avser effektbalansen och påverkan på miljön och klimatet. Redan det är allvarligt. menar att man visst inte kan rycka på axlarna åt att villkoren beträffande effektbalans samt påverkan på miljö och klimat inte är uppfyllda. Men dessutom anser att regeringen inte hederligt redovisat att det också finns andra villkor som inte är uppfyllda eller kan väntas bli uppfyllda . I propositionen En uthållig energiförsörjning( 1996/97:84 ) där villkoren för avvecklingen av Barsebäckreaktorerna anges heter det: Åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet av el från de bägge reaktorerna genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning och tillförsel av el från andra energikällor... Bland de åtgärder som skulle kompensera för stängningen av B1 ingick minskad användning av s.k. avkopplingsbara elpannor i fjärrvärmesystemet och en rad andra åtgärder som inte på långa vägar ledde till att bortfallet kompenserades. Stängningen av B1 och B2 skulle enligt propositionen innebära ett bortfall av per reaktor. Kapaciteten för B2 är och produktionen i genomsnitt över . var den då B2 var avställd för en grundligare renovering än normalt. Trots vad som sagts i prop. 1996/97:84 och vad som är verkliga produktionsresultat hävdar nu regeringen att villkoret är uppfyllt med att man kunnat ersätta . Detta är att fara med osanning. Att man tillfört och sparat motsvarande har inte inneburit att balansen kunnat upprätthållas. Trots besparingar har elkonsumtionen ökat med omkring konsumtionen har ökat med motsvarande ett helt . Stängningen av B2 kommer om den genomförs att medföra att vi i ökad utsträckning kommer att använda fossilkraft troligen importerad från , och . Det betyder ökade CO2-utsläpp, vilket inte är förenligt med våra klimatmål även om utsläppen sker i grannländerna. Vi kristdemokrater anser att regeringen söker föra väljarna bakom ljuset. Men även om det lyckas vet vi att det inte går att lura naturen med aldrig så kreativ bokföring. Regeringens förslag om sänkt gräns för timvis mätning tillstyrks av . Åtgärden är ägnad att skapa större flexibilitet på efterfrågesidan. Stora och medelstora kunder kan erbjudas differentierade tariffer och kan anpassa sin efterfrågan och hålla nere kostnaderna. Detta är självklart ett sätt att minska effektproblematiken. är det ännu en ganska kostsam åtgärd. Avvägningen mellan kostnad och nytta görs bäst av expertis men principen är god. När det kommer till förslaget om avläsning avvisar att reformen skall omfatta alla. menar att kostnaden troligen blir för hög i förhållande till miljövinsten och föreslår därför att man i enlighet med förslaget från låter reformen omfatta endast elanvändare med en årsförbrukning av minst 8 000 kWh . Analys av test av energisparande i och 19901993 visar att endast en procent sparades till följd av ökat antal avläsningar. Att införa ett obligatorium, utan konsekvensanlys som visar på positivt utfall av energisparande och till hög kostnad för konsumenten, kan inte stå bakom. Ett pressmeddelande från , som säljer mätanläggningar, visar att dess del av en tänkt marknad skulle kunna vara , något som enligt propositionen kommer att belasta kunderna. Det finns definitivt mer kostnadseffektiva sätt att minska energiförbrukningen. Vi förordar att en konsekvensanalys genomförs för att finna åtgärder för största miljönytta i förhållande till rimlig kostnad.