ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02U307 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbättrade möjligheter att stärka gränslänens samarbete med grannregionerna i och . Den regionala utvecklingen i har inneburit att två tredjedelar av landets kommuner minskat sin befolkning, vilket också drabbar den kommunala ekonomin. De regionala klyftorna har ökat och staten har genom bristande infrastruktursatsningar och minskat serviceutbud bidragit till denna utveckling. Eftersom förändringarna medför risker för välfärdens framtida fördelning och minskar den gemensamma tillväxten för landets näringsliv är det viktigt att pröva nya grepp för att försöka vända utvecklingen. En sådan möjlighet är att utveckla det nordiska samarbetet genom att låta regionerna längs gränser mot och utveckla nya samarbetskoncept. Interreg-projekten har öppnat vissa vägar och möjligheter men resultaten är ändå relativt blygsamma när det gäller att påverka ekonomi, sysselsättning och befolkningsutveckling i gränsregionerna. Inte heller det tidigare nordiska gränsregionala samarbetet har utvecklats så som man hoppats. Denna motion vill peka på nya möjligheter för det gränsregionala samarbetet inom i första hand det nordiska samarbetet men med möjlighet att även innefatta utvecklingsinstrument och resurser inom eller motsvarande program. Det handlar om att pröva nya instrument och om att använda redan befintliga i ett nytt perspektiv. En möjlighet som jag vill peka på är att låta två eller flera gränsregioner arbeta på samma villkor som gäller på andra sidan gränsen om dessa senare villkor är mer fördelaktiga än dem som gäller i den egna regionen. En lämplig första region skulle kunna vara och Tröndelag. Det kan handla om regler eller prioriteringar för gemensamma infrastruktursatsningar, instrument för att utveckla småföretagens produktion och exportmöjligheter, samverkan mellan högskolor/universitet å ena sidan och småföretag/kommuner å den andra eller möjligheter att låta den regionala nivån själv prioritera innehållet i ett nationellt och statligt tillväxtprogram för näringslivet. En sådan uppgradering av den regionala tillväxtpolitiken är motiverad i samtliga nordiska gränstrakter sett utifrån den faktiska utvecklingen i dessa områden den senaste tioårsperioden. Det som behövs för att sätta igång eller påskynda och vidareutveckla befintliga processer är inte nya stora statliga utredningar. Kunskaperna för att driva ett framgångsrikt utvecklingsarbete finns i de aktuella regionerna. Det som krävs är framför allt två villkor: tillåtelse att använda de regler och instrument som gäller på andra sidan gränsen om dessa är mer fördelaktiga för att utveckla samarbetet. ökad frihet att använda befintliga statliga utvecklings- och tillväxtresurser på det sätt som inblandade regioner själva finner vara bäst. Alla goda förslag bör prövas för att minska de regionala klyftorna och för att stärka samarbetet i gränsregionerna mot och . Detta kan vara en väg att gå för att förbättra tillväxtförutsättningarna.
mot · GR02U308 · 2003-10-07 00:00:00 — I samband med flytten av skulle ett nytt utvecklingsperspektiv byggas in i , med fokus på långsiktig ekologiskt och socialt hållbar utveckling. skulle kunna samarbeta med , FN:s miljöprogram (vars huvudkontor ligger i ). skulle kunna få en roll i att utvärdera och kvalitetsgranska verksamhet. Här finns även en direkt koppling till frågan om globala nyttigheter, vars finansiering på olika sätt behöver stärkas. Globkom har uttalat att borde ta en större roll i finansieringen av de globala nyttigheterna. ser det som naturligt att en del av det arbetet sker genom att förstärks. Dessutom skulle kunna finansiellt stödja arbete med att stärka den globala i enlighet med besluten från Johannesburgstoppmötet.
mot · GR02U309 · 2003-10-07 00:00:00 — FN:s gemensamma salar och sammanträdesrum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för sitt engagemang i FN tar initiativ till ett gemensamt agerande för att upprätta och modernisera FN:s gemensamma salar och sammanträdesrum. Alltsedan dagar har FN haft en stark ställning i många svenskars hjärta, och troligen också ut över världen. Även om vi kanske hade hoppats på en ännu bättre genomslagskraft har vi sett att FN har haft och med all sannolikhet kommer att ha en viktig uppgift för fred och för förtryckta folk även . När man kommer in i den i blir man både imponerad och deprimerad. Imponerad över vad som gjorts och över vilka visioner och fina mål som drivit de människor som verkat i FN, men deprimerad över standarden på inredningen. Stolar är avstängda med tejp för att de inte fungerar, tyg och färger är solkiga eller slitna, ja standarden är verkligen anno dazumal. Det är en skam att låta detta organ för hopp och fred arbeta i ful och urgammal inredningsmiljö. Skånberg (kd)
mot · GR02U318 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Sida bör få i uppdrag att beräkna det svenska biståndets effekter för reducering av antalet människor som lever i absolut fattigdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett uppdrag att mäta effekterna av samlade politik för global utveckling med avseende på antalet människor som lever i absolut fattigdom. Nödvändigt gå från ord till handling sluter helhjärtat upp bakom FN:s millenniemål, som bland annat går ut på att fram halvera andelen människor som lever på mindre än (absolut fattigdom), jämfört med situationen 1990. Enligt en rapport från resulterade ett bistånd på i att ytterligare 105 000 personer permanent tog sig ur absolut fattigdom. 1997/98 hade biståndets effekter nästan tredubblats, så att 284 000 människor permanent tog sig ur absolut fattigdom för samma summa bistånd. uppger att motsvarande effekt av bankens eget biståndsprogram var att 434 000 personer permanent tog sig ur absolut fattigdom. Det är möjligt att på motsvarande sätt beräkna det svenska biståndets effekt för att minska antalet personer som lever i absolut fattigdom. Om inte frångått enprocentsnivån skulle det ha inneburit mer i bistånd . Det betyder, enligt beräkningsmetoder, att drygt 1,3 miljoner fler människor i världen permanent tagit sig ur extrem fattigdom om inte den svenska nedprioriterat biståndet! modell skulle kunna utgöra ett underlag, men kanske finns det också andra vägar att mäta effekten av biståndet på detta sätt. Det svenska biståndets effekt för fattigdomsbekämpning Sida bör få i uppdrag av regeringen att beräkna det svenska biståndets effekter för reducering av antalet människor som lever i absolut fattigdom. I den parlamentariska kommittén om politik för global utveckling (Globkom) poängteras vikten av koherens mellan olika politikområden. Det är förstås inte bara biståndet, utan också exempelvis privata investeringar, personliga remitteringar (oftast pengar som sänds hem till familj) och insamlingsorganisationer som bidrar till att bekämpa fattigdomen. försvårar exempelvis EU:s och tullmurar och jordbrukssubventioner export från utvecklingsländer, vilket har en negativ inverkan och bidrar till att hålla människor kvar i absolut fattigdom. Också skuldåterbetalningar har en kraftigt motverkande effekt. Med tanke på att det finns en bred politisk enighet om att se politik för global utveckling som en samverkansenhet, finns det starka skäl för att utveckla metoder för att mäta de mest relevanta politikområdena beträffande deras konsekvenser för antalet personer som lever i absolut fattigdom. Därför bör få i uppdrag att mäta effekterna av samlade politik för global utveckling med avseende på antalet personer som lever i absolut fattigdom.
mot · GR02U319 · 2003-10-07 00:00:00 — Internationell konvention för vapenexport och strikt implementering av krigsmaterielexportregler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ansluta sig till den s.k. Framework convention on international arms transfers samt verka för dess spridning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att implementeringen av nationella och internationella riktlinjer för krigsmateriel tolkas på ett strikt och korrekt sätt. Behovet av internationella riktlinjer för vapenexport Det internationella samarbetet och kontrollen av krigsmateriel har ökat markant. Detta är en mycket positiv utveckling inte minst eftersom detta även stärker den nationella kontrollen. Exempel på detta är konventionen om förbud mot landminor , EU:s uppförandekod för vapenexport och mot spridningen av lätta vapen . Med f.d. fredspristagare i spetsen lanserades 1997 en internationell uppförandekod för en ansvarsfull vapenexport. Fram till har 18 individer och organisationer som tidigare mottagit ställt sig bakom deklarationen. har en bred koalition av enskilda organisationer som , och Saferworld skrivit ett utkast till en internationell konvention kallad Framework convention on international arms transfers som baseras på de principer som fredspristagarna lagt fram. Konventionen innehåller krav på att vapenexport inte får kränka mänskliga rättigheter och internationell lag samt att exporten inte får ha en negativ effekt på hållbar utveckling, fred och säkerhet. Det är viktigt att det internationella samfundet kommer överens om dessa principer och minimiregler för att reglera och kontrollera handeln av krigsmateriel och bör ställa sig bakom denna konvention och verka för dess internationella spridning. Behovet av strikt implementering av riktlinjer Emellertid är det så att regelverk förlorar i betydelse eller till och med kan motverka sitt eget syfte om dessa inte följs på avsett sätt. De strikta reglerna kan i värsta fall utgöra en illusion av en långtgående kontrollregim som helt saknar verklighetsförankring. Både i och internationellt är detta dessvärre ett faktum. Ofta är det så att ett utåt sätt restriktivt exportkontrollsystem ständigt urholkas av tänjbara regler, nedtonade undantag samt rena vantolkningar. Resultatet av detta är den uppenbara paradox vi har att de länder med den hårdaste kontrollen av krigsmateriel som EU-länder och utgör de största exportörerna och flitiga leverantörer av krigsmateriel till människorättskränkare och krig. Vi har tagit flera viktiga steg när det gäller exportkontrollen. Detta är bra. måste nästa, fullkomligt avgörande fas vidta frågan om hur vi efterlever de regelverk som vi skapat. bör därför se över den svenska implementeringen av krigsmaterielexporten samt verka för stärkt internationell implementering av riktlinjer och andra överenskommelser.
mot · GR02U321 · 2003-10-07 00:00:00 — FN:s konvention om migrantarbetare tillkännager för regeringen som sin mening att skall ratificera FN:s konvention för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som antogs av . var ett av de länder som var med och utarbetade den internationella för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter som antogs med stor majoritet av . har dock inget hänt i på de som gått sedan antagandet. Konventionen är tänkt att reglera grundläggande rättigheter för alla som arbetar i ett annat land än det egna, oavsett om de har giltiga dokument eller inte. Undantagna är arbetare som sänds utomlands av företag eller organisationer i hemlandet, liksom flyktingar och statslösa (som skyddas av andra konventioner). Konventionen tar fasta på den roll som migrantarbetare spelar i den globala ekonomin och skapar en internationell standard för behandling av, välfärd och rättigheter för migrantarbetare oavsett deras status samt pekar på skyldigheter och ansvar för de länder som tar emot migrantarbetare. Konventionen tillvaratar migrantarbetares och deras familjers intressen genom hela migrationsprocessen från förberedelser i det egna landet, transitförfarandet, uppehåll och arbetsförhållanden i ett annat land till återvändandet till hemlandet. Konventionen försöker motarbeta och eliminera exploatering av alla typer av migrantarbetare och deras familjemedlemmar. Den försöker särskilt hindra illegal handel och olaglig anställning av migrantarbetare. Konventionen trädde i kraft . har dock ännu inte ratificerat konventionen. De 22 länder som skrivit under konventionen har det gemensamt att de är utvecklingsländer, ofta länder som migranterna kommer från. är det enda europeiska land som skrivit under konventionen. Det måste ligga i intresse att ratificera denna konvention. Fakta är att situationen för många migrantarbetare, såväl de som plockar bär i de svenska skogarna som de miljontals indiska migrantarbetare som jobbar för minimala löner i oljestaterna runt , allt för ofta är minst sagt usel. Gemensamt för migrantarbetarna är att de ofta tagit stora lån för att skaffa de utländska jobben, måste försörja familjer i hemlandet, tjänar lite pengar och saknar grundläggande fackliga och andra rättigheter. Enligt finns omkring 30 miljoner migrantarbetare varav 22 miljoner (inklusive familjemedlemmar) i .
mot · GR02U323 · 2003-10-07 00:00:00 — Det kristna kulturarvet i sydöstra tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kristna kulturarvet i sydöstra . Tillståndet för många värdefulla byggnader och andra kulturminnen med anknytning till assyrier/syrianer är mycket allvarligt. Innan de dramatiska förföljelserna av folkgruppen under fanns två miljoner assyrier/syrianer i området. De hade levt i sydöstra i årtusenden och byggt upp ett kulturarv med rötter i de första århundradena efter . lever bara ett par tusen assyrier/syrianer kvar i sydöstra och inte mer än kanske 10 000 i hela landet. De tvingas se att deras kulturarv förfaller. Prästen , som ställdes inför rätta av den turkiska staten, verkar i S:ta i . Församlingen omfattar inte mer än en liten grupp familjer, men ett viktigt skäl för att man valt att ha en aktiv präst i församlingen är att bevara kyrkan från att förstöras eller övertas av andra. I sydöstra finns mängder av kyrkor och kloster med stort historiskt intresse. Det förefaller finnas näst intill oövervinneliga svårigheter att underhålla och renovera fastigheterna. Så var t ex ett mycket bevarandevärt mosaiktak i S:ta på väg att förfalla. I urgamla kloster i området upprätthålls traditionerna av en liten men historiskt och religiöst engagerad grupp människor, som våndas över att byggnader förstörts, omvandlats till andra ändamål och på olika sätt konfiskerats. Det har också framkommit allvarliga rapporter om att församlingarna i området i den mån de haft resurser för att renovera t ex sina kyrkor stoppats av statliga myndigheter. Det finns skäl att se med stort allvar på det internationella samhällets ansvar för assyrier/syrianers kulturarv i sydöstra . Det berör det internationella samfundet som sådant, men också stora grupper medborgare i vårt land. Runt 60.000 assyrier/syrianer lever nu i och delar ansvaret för att bygga det nya . För deras och deras anhörigas skull spelar kulturarvet i sydöstra en viktig roll för identitet och självkänsla. närmande till EU och de incitament till ökat engagemang för mänskliga rättigheter som märkts i delar av det turkiska samhället utgör ett starkt hopp för den lilla grupp assyrier/syrianer som fortfarande lever kvar i landet. Det måste vara naturligt för att med sitt ansvar för ett gemensamt världskulturarv ta initiativ inom EU och andra internationella sammanhang för att i samverkan med församlingarna i sydöstra och den turkiska staten vidta åtgärder för att säkra att det kulturarv assyrier/syrianer har i sydöstra bevaras och utvecklas. Ett bevarande kommer att kräva en insats av biståndsmedel. bör med kraft verka för att också tar ansvar för detta kulturarv.
mot · GR02U324 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att individuell ansökan bibehålls vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformer av . i övervakar anslutningsstaternas efterlevnad av europeiska konventionen till skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Domstolen är unik och har spelat en mycket stor roll för att tillförsäkra medborgarna det skydd som konventionen ger dem. är 800 miljoner européer genom sina hemländer anslutna till konventionen. Grundläggande för hela systemet är att varje individ har rätt att vända sig till domstolen sedan hans eller hennes domstolsmöjligheter i hemlandet uttömts. Enligt min mening bör denna möjlighet bibehållas, om den individuella rätten slopas innebär det en allvarlig förlust för medborgarna i . Emellertid brottas domstolen med stora problem med ett kraftigt ökat antal ärenden, inte minst från de nya demokratierna i östra . Om denna ökning fortsätter kan man förutse att domstolen skulle kunna få uppemot 100 000 nya ansökningar . Processordningen har förändrats så att fler mål nu avgörs . I metoderna för att avgöra om en ansökan ska leda till en slutlig behandling av domstolen har en rad organisatoriska förändringar gjorts, som ökat effektiviteten. Om domstolens avgöranden tar innebär det i praktiken att de medborgare som klagar riskerar att inte få den rätt som konvention ska tillförsäkra dem. Ytterligare reformer måste till för att bevara domstolens trovärdighet och stora roll för skyddet av mänskliga rättigheter. Utgångspunkten för detta reformarbete måste vara att rätten till individuell ansökan lämnas orörd, den är grundläggande för hela kontrollsystemet. Åtgärder som enligt min mening bör vidtas i ett längre perspektiv är att introducera ett system med regionala tribunaler vars uppgift är att sortera ut ansökningar av likartad, repetitiv karaktär där klara avgöranden från domstolen redan finns. Detta bör kombineras med ett appellationssystem för den som inte är helt nöjd. Detta kräver ändring av konventionen, vilket är ett tidsödande arbete. I det kortare perspektivet finns också möjligheter till ändringar inom ramen för den nuvarande konventionen, exempelvis möjligheten att inte utse en domare som rapportör i vissa fall och att avgöra likartade fall på ett enklare sätt. Domstolens ekonomiska resurser är givetvis också hårt ansträngda och måste i olika sammanhang uppmärksammas. är det viktigt att lägga fast att pengarna används på effektivast möjliga sätt, vilket fordrar att olika reformer genomförs. I allt reformarbete är det också viktigt att komma ihåg att det är det egna landet som i första hand ska tillgodose sina medborgares skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter
mot · GR02U332 · 2003-10-07 00:00:00 — Kvinnorepresentation i fredsarbete och konflikthantering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnorepresentation. Av tradition har frågorna om fred och människors livsmiljö legat nära kvinnorna. Kampen för fred och fredlig samlevnad människor emellan har alltid varit en kvinnofråga såväl internationellt som nationellt. Det finns en historisk koppling mellan kvinnorörelsen och fredsrörelsen. Ser man på medlemsantalet i världens fredsrörelser är majoriteten kvinnor, trots detta är de verkliga fredsförhandlingarna en aktivitet som domineras av män. Vi kvinnor måste spela en större roll i de direkta fredsarbetet och konflikthanteringen i världen. Att kvinnor på något sätt står utanför krig är en myt. Däremot har kvinnor och män olika roller i krig och dessa hänger ihop med den traditionella arbetsfördelningen mellan kvinnor och män. Men vår syn på manligt och kvinnligt, könsroller, förändras. Liksom i andra sammanhang bör därför 40-procentregeln gälla här, vilken innebär att av alla befattningar som rör försoning, fredsarbete och konflikthantering i världen ska innehas av kvinnor. Regeringen bör agera kraftfullt för att öka kvinnors inflytande och förändra normer i samhället som rör lösningar på krig, våld och konflikter.
mot · GR02U333 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att uppmärksamma situationen vad gäller mänskliga rättigheter i . röstade fram en resolution riktad mot regimen i , i vilken man deklarerade sin djupa oro över fortsatta avrättningar, användandet av tortyr, förtryck mot kvinnor och religiösa minoriteter samt terror mot oppositionsmedlemmar i utlandet. har den iranska regimen fördömts otaliga gånger av olika FN-organ för brott mot de mänskliga rättigheterna i . Men har erfarenheterna visat att man måste agera kraftfullt och resolut för att kunna bromsa förtrycket och exporten av mullornas terrorism till andra länder. Regeringen i missbrukar uppenbarligen den tystnad och förlamning som världen visar, eftersom de grova kränkningarna av fortsätter. registrerade Amnesty 113 avrättningar, det verkliga antalet är dock troligen betydligt större. Mycket tyder på att det skett en ökning i användandet av dödsstraffet i den iranska delen av . har Amnesty registrerat 83 avrättningar, men även här är det troligt att det verkliga antalet är betydligt större. Amnesty redovisar endast de fall där det är absolut säkerställt att en avrättning ägt rum. Metoder som använts vid avrättning är varierande, men bland annat offentliga hängningar och stening förekommer. är ett av få länder som fortfarande använder sig av den äldre formen av hängning, vilket innebär att fången kvävs till döds genom långsam strypning. har den egna befolkningen i kraftfullt protesterat mot regimen och tusentals studenter har blivit arresterade och fängslade. Under tid som president har 1 700 personer avrättats, 25 personer har dömts till stening, 17 av dem är kvinnor. kom regimen i undan ett fördömande, och situationen förvärrades. Regimen i är i kris, den ekonomiska och sociala situationen i landet har nått katastrofala gränser. är medlem av FN. Det är viktigt att på nytt med kraft protesterar mot att inte följer sina åtaganden om att respektera om mänskliga rättigheter och erkännandet av etniska minoriteter. Det är viktigt att aktivt verkar för ett nytt fördömande av kränkningar av mänskliga rättigheter i genom att en ny resolution framläggs i .
mot · GR02U347 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en världskonferens om homosexuellas och bisexuellas situation i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska beskickningar skall lyfta frågan om homosexuella-bisexuellas livssituation genom en solidarisk manifestation. Runtom i världen är homosexuella och bisexuella en utsatt grupp. Ett sjuttiotal av världens länder har direkta förbud mot homosexualitet, vissa länder har till och med dödsstraff för personer som lever i en samkönad relation eller om det har handlat om ett enskilt sexuellt möte. har i flera multi- och bilaterala sammanhang lyft fram situationen för homo- och bisexuella i världen. Regeringens tal under i var ett bra och tydligt exempel på hur frågan har lyfts fram. Dock räcker inte det. Vi som nation kan inte nöja oss med att stanna vid detta. För att frågan om homosexuellas situation i världen skall hamna i fokus bör vi arbeta för att världssamfundet skall genomföra en internationell konferens där homo- och bisexuellas situation behandlas. Det här är en fråga som kommer att ta tid att genomföra på ett bra sätt. Men bara för att det kommer att vara svårt att arbeta för frågan innebär det inte att vi skall låta bli. För att visa på den dignitet frågan har anser vi även att homo- och bisexuella samt deras organisationer särskilt bör uppmärksammas, till exempel genom en gemensam manifestation vid samtliga svenska beskickningar i världen en viss dag . Dagen skall särskilt manifestera solidariteten med samtliga homo- och bisexuella i hela världen.