mot · GR02N345 · 2003-10-07 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning, utgiftsområde 19 Det går att åstadkomma regional utjämning och utveckling Den socialdemokratiska regeringen har inte lyckats åstadkomma regional utjämning och utveckling i . av landets befolkning bor i överhettade områden med brist på bostäder, brist på arbetskraft, höga boendekostnader, stressig tillvaro med ofta sämre livskvalitet, stora trafikproblem och inte sällan en olämplig uppväxtmiljö för barn och ungdomar. bor nästan lika många människor i inlands- och glesbygdskommuner som har motsatta problem. Arbetslöshet, tomma bostadsområden och minskade skatteintäkter skapar obalans och försämrad livskvalitet. För att vända trenden för den svenska glesbygden krävs tillväxtfrämjande åtgärder. Satsningar på infrastruktur i glesbygd är nödvändiga för att näringslivet ska kunna överleva. näringspolitik skulle radikalt förbättra näringslivsklimatet i , inte minst i glesbygd. För att fler människor ska kunna starta och driva framgångsrika företag måste vi sänkta skatterna, förenkla reglerna som omgärdar företagen och arbeta för förbättrade attityder, inte minst från myndigheterna. För att ska ligga i framkant när det gäller den ständigt växande turistsektorn föreslår på turistfrämjande åtgärder. Svensk landsbygd har stor potential att locka turister från hela världen. Denna satsning ska ske i samråd med glesbygdkommunerna och det lokala näringslivet. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Kristdemokratiska principer för regional utveckling 4 5 Näringslivet är grunden för välfärden 5 5.1 Nedsättning av arbetsgivaravgiften 6 5.2 Nedsättning av socialavgifterna i inlandskommuner (stödområde a) 6 5.4 Kvittning av förluster mot intäkt av tjänst 7 5.6 Infrastruktur för tillväxt, säkerhet och miljö 7 5.7 Bilen en nödvändighet 8 5.8 Differentierad drivmedelsskatt 8 5.10 Informationsteknik (it) 9 6 Regional utvecklingspolitik 9 7 Kommunernas roll i den regionala politiken 10 7.4 Kommersiell service 11 7.5 Offentlig upphandling 12 7.8 Positiva processer skapas av innovatörer och eldsjälar 12 8 Det mellankommunala utjämningssystemet hämmar tillväxt 13 9 De regionala tillväxtavtalen låg utväxling 14 10 De nya tillväxtprogrammen 15 10.1 Universitetens och högskolornas uppgift 15 11 Jord- och skogsbruk 16 12 Fördubbla marknadsföringen av som turistland 16 13 Den europeiska sammanhållningspolitiken 17 14.1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 18 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principer och mål för regional utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillväxtavtalen/tillväxtprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastrukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett statligt utjämningssystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generellt nedsatta arbetsgivaravgifter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om differentierad drivmedelsskatt.2 beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Regeringens förslag, tkr 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder Totalsumman för hela utgiftsområdet 1Yrkandena 4 och 5 hänvisade till FiU. 2Yrkande 6 hänvisat till SkU. 4 Kristdemokratiska principer för regional utveckling Ett samhälle byggs underifrån. Naturliga gemenskaper som familjer, grannskap, byalag och mindre samhällen bildar i sin tur större lokala och regionala politiska gemenskaper, kommuner och regioner. Därefter finns den statliga nivån och till slut kommer internationella organisationer som EU och FN. Varje nivå, är ägnad att lösa uppgifter som inte på ett tillfredsställande sätt kan lösas på en lägre nivå. Varje gemenskapsnivå är således i första hand kompletterande till de lägre och inte avsedda att ersätta eller beröva dem vare sig deras uppgifter eller frihet. De naturliga gemenskaperna motiverar en maktfördelning sinsemellan. En familj har sina uppgifter och mål, som kommunen inte ska ta över. Familjen har också rättigheter, som kommunen ska respektera. På samma sätt har kommuner och regioner (landsting) uppgifter och mål, som staten inte ska ta över. För regionerna finns det viktiga övergripande uppgifter, som kommunerna inte vare sig på ett ändamålsenligt eller effektivt sätt kan hantera var för sig. Kommunala och regionala rättigheter ska respekteras av staten, såsom de har erkänts av staten genom den kommunala självstyrelsen. I detta sammanhang är det relevant att även använda begreppet regional självstyrelse. Även regional självstyrelse måste respekteras av statsmakterna. Bevisbördan ligger på till exempel staten i förhållande till kommunerna att motivera, varför staten skall bestämma i uppgifter som ligger eller borde ligga på kommunerna respektive regionerna/landstingen. Ytterligare en logisk konsekvens är att regering och riksdag skapar en ekonomiskt stabil grund för den kommunala respektive regionala självstyrelsen med legitima och stabila skattebaser. Alla människor ska oavsett bostadsort kunna få del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig och utveckla sin bygd. Detta är en konsekvens av solidaritetsprincipen. En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för hela utveckling. En annan är ett ekonomiskt utjämningssystem så att ekonomiskt svagare kommuner kan erbjuda sina medborgare en rimlig grundservice. Ytterligare en förutsättning är att de lokala och regionala förutsättningar som finns i form av naturresurser och mänsklig kompetens ska stödjas och främjas. Den regionala utvecklingspolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet. Men regioner bildas av kommuner som i sin tur består av byar, små samhällen och tätorter. Enligt kristdemokratisk uppfattning byggs livskraftiga regioner när människor med kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrånperspektiv. Eldsjälar som brinner för en idé kan betyda mycket för en bygds utveckling. Den regionala utvecklingspolitiken kan och ska inte ersätta processer som dessa men väl underlätta dem. I första hand sker det genom generella åtgärder ägnade att ge goda förutsättningar för näringslivet. Lands- och glesbygdens kännemärke är småföretagande. Avgörande för välfärd och tillväxt är att människor som driver dessa tusentals små verksamheter kan verka i ett näringslivsklimat som är uppmuntrande och underlättande. Alltför ofta möts vi av det motsatta, man tycker de offentliga regelverken är krångliga, svårförståeliga och betungande. Ytterligare förutsättningar för lands- och glesbygd är ett väl underhållet och utbyggt väg- och järnvägsnät för effektiva kommunikationer. När till exempel och upprättar sina planer för framtida investeringar måste de ta ett större helhetsansvar för hur olika beslut påverkar hela regionens utveckling och förutsättningar att leva vidare. Alternativ finansiering av olika väg- och järnvägsprojekt måste alltid belysas för att i möjligaste mån tidigarelägga lönsamma projekt och därmed trygga en god regional utveckling. Det krävs ett utvecklat skol- och utbildningssystem. Bosättning både kan och ska underlättas. Nätverk ska skapas som målmedvetet och effektivt främjar tillgång till arbete för medflyttare. Så skapas möjligheter för arbetsmarknaderna att vidgas. Arbetspendling, distansarbete och mänsklig kontakt som främjar ekonomisk utveckling kan växa fram. Men ny teknik föder också möjligheter till decentralisering av tjänsteproduktion, beslutsfattande och tillverkning. En av de viktigaste generella åtgärderna för regional utveckling är ett legitimt statligt utjämningssystem som ökar de svagare kommunernas förutsättningar att erbjuda sina medborgare en rimlig offentlig service. Målet är att hela ska leva och att varje kommun ska vara ett fungerande samhälle, där människor kan få sina grundläggande behov av boende, arbete, service, rekreation, gemenskap och kultur tillgodosedda. 5 Näringslivet är grunden för välfärden Goda förutsättningar för näringslivet är en av de viktigaste förutsättningarna för en levande gles- och landsbygd. I motion på utgiftsområde 24 Näringsliv, föreslår vi en rad viktiga åtgärder för ett bättre fungerande näringsliv. I vår budgetmotion utvecklar vi förslag som är av särskilt stor betydelse för en livskraftig utveckling över hela landet med sikte på att förbättra villkoren för de små företagen, som är lands- och glesbygdens kännemärke. Det räcker inte med förändringar enbart på arbetsmarknadsområdet för att minska den höga arbetslösheten. Den ekonomiska politiken måste ge stabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag. anser att det är av största vikt att förbättra för framför allt de små och medelstora företagen. Det behövs ett bättre företagsklimat där statens roll blir tydligare som skapare och upprätthållare av regelverk. måste direkt företagsfientliga regler som exempelvis förtida inbetalning av moms avskaffas. Riskkapitalavdrag som förbättrar särskilt småföretagens tillgång till riskkapital måste införas. Småföretagsdelegationens förslag måste genomföras. Det är bara ett fåtal av dem, de enklaste och minst kontroversiella, som har beslutats. Ännu har inte mycket märkts ute i företagen. Den privata sektorns andel av den totala ekonomin behöver öka. Därför är det olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivån, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nya jobben blir färre. Nedan följer några förslag för ett bättre företagsklimat. 5.1 Nedsättning av arbetsgivaravgiften Sysselsättningen har utvecklats mycket olika över landet och många av de beslut regeringen tagit har slagit hårt regionalt. Aktiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokala områdena och regionerna möjligheter till fortsatt sysselsättning är nödvändigt om hela ska leva. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna på lönesummor . För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade lönesumman till . Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. 5.2 Nedsättning av socialavgifterna i inlandskommuner (stödområde A) har alla företag fått göra ett avdrag på socialavgifterna av avgiftsunderlaget upp till en lönesumma motsvarande . I vissa delar av norra har därtill en viss kompensation för lägesnackdelarna tillgodoräknats företag i vissa branscher genom ett ytterligare avdrag på avgiftsunderlaget. När stödområdesindelningen förändrades i samband med den nya programperioden för EU:s strukturfondsprogram vägrade efter långdragna förhandlingar att godkänna nedsättningen såsom icke förenlig med . Den betraktades som ett direkt företagsstöd och därmed som konkurrenssnedvridande. Regeringen föreslår att den extra nedsättning av arbetsgivaravgifterna till för lönesummor , i stödområde A, som beslutades , ska fortsätta. Den ska också omfatta enskilda näringsidkare. Efter att i flera motioner och debatter i kammaren ha hävdat behovet och nödvändigheten av den tidigare nedsättningen av socialavgiften konstaterar vi att regeringen gått oss tillmötes. Genom regeringens hantering av ärendet har dock de berörda småföretagen drabbats av en onödig ryckighet i förutsättningarna för sin verksamhet som vi anser att regeringen ska ha kritik för. Förslaget liknar framförda förslag om nedsättning av arbetsgivaravgiften . Den stora skillnaden är att vårt förslag om avgiftsnedsättning omfattar hela riket. Riskkapitalförsörjningen är ett stort problem i glesbygd där låga fastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter. Detta påverkar såväl företags möjligheter att lånefinansiera investeringar som enskilda personers möjlighet att finansiera bostadsinvesteringar. Riskkapitalförsörjningen måste lösas både för företag och privatpersoner. Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentarisk utredning. Då kommer också villkoren för riskkapitalavdrag att belysas. För att frigöra riskkapital vill införa rätt till riskkapitalavdrag på summor . Dessutom vill vi göra det möjligt att spara skattefritt till en framtida företagsstart i ett så kallat etableringskonto. 5.4 Kvittning av förluster mot intäkt av tjänst Det skulle betyda mycket för landsbygds- och glesbygdsboende att kunna kvitta förluster på exempelvis i en förvärvskälla mot inkomst av tjänst. Vi föreslår att regeringen utreder och återkommer till med ett förslag. I motion på utgiftsområde 22 Transportpolitik och infrastruktur, redogörs utförligt för den kristdemokratiska politiken avseende infrastruktur med mera. För att mäta det transportpolitiska målet regional utveckling använder sig av måttet restidsförändringar av investeringar i det statliga vägnätet. I de områden som betraktas som stödområden (av landets befolkning) var restidsförändringarna betydligt mindre positiva än i resten av landet. bedömer därför att den regionala utvecklingen försämrats. , , konstaterar att förbättrade transporter, som kan bidra till ökad effektivitet i ekonomin som helhet, ställer krav på en upprustning av vägnätet som inte kunnat tillgodoses. 5.6 Infrastruktur för tillväxt, säkerhet och miljö Satsningar på infrastruktur är inte bara en fråga om ekonomisk tillväxt utan handlar om en lång rad samhälleliga värden. Den svaga infrastrukturpolitiken resulterar i miljöförsämringar. Också trafiksäkerheten blir lidande utan en förbättrad infrastruktur. Det är helt oacceptabelt att stora delar av vägnät stängs av för trafik under tjällossningen med miljardförluster för speciellt skogsnäringen. 5.7 Bilen en nödvändighet Bra service och lägre bensinpris är de åtgärder som svensken tror mest på när det gäller att underlätta livet på lands- och i glesbygd. Därefter är det bättre vägar och kommunikationer och ökade möjligheter till distansarbete med hjälp av IT som svenskarna anser vara viktigast för att underlätta landsbygdsboende (, 2000). Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem kommer bilen att vara nödvändig . Därför måste miljöbilen bli en självklarhet i framtidens miljövänliga samhälle. Kunskapen finns och tekniken utvecklas snabbt. Samordning, stimulans och investeringar saknas. Bilismen och godstransporterna står för en stor del av den ökande energiförbrukningen och de ökade koldioxidutsläppen. är bilen en nödvändighet för rörelsefrihet och bekväma transporter för många människor. För många glesbygdsbor är bilen den enda transportmöjligheten. vill därför minska kostnaderna för dem som är tvungna att använda bilen till och från arbetet genom att öka avdragsrätten för dessa resor, från dagens ned till . Eftersom glesbygdsbor har bristfällig kollektivtrafik och långa avstånd till arbete, service och nöjen bör någon form av kompensation utgå för de merkostnader det innebär. Generellt föreslår vi sänkt skatt på diesel med litern över hela riket. För att jämställa diesel och bensin inom stödområde A föreslår vi en skattesänkning med på bensin inom detta område. Det motsvarar lägre pris per liter inklusive moms. Flyget är överlägset som transportmedel på långa distanser. Det är av stor betydelse att regionalpolitiskt prioriterade områden får förutsättningar för en rimlig luftfartsverksamhet. De lägesnackdelar som till exempel inland har är inte så lätta att överbrygga och kan bli till svåra konkurrenshinder. Vi konstaterar att flyget är en del i den transportinfrastruktur som blir mer och mer nödvändig för ett väl fungerande näringsliv. 5.10 Informationsteknik (IT) har en ledande position inom IT-området. En förutsättning för att också glest befolkade delar av vårt land skall kunna nyttja tekniken är att man får del av de satsningar som görs på utbyggnad av bredband. Vi är kritiska till och har tidigare avvisat de summor staten vill satsa på utbyggnad av kabelnätet i tätbefolkade delar av landet. anser att staten istället borde ha stöttat den utbyggnad som krävs för att täcka in glesbygden. Bristerna inom väg- och järnvägsunderhållet visar att dessa frågor inte får den politiska tyngd som de rätteligen kräver. En orsak är konstruktionen med ett näringsdepartement där en särskild kommunikationsminister saknas. En kommunikationsminister skulle helhjärtat behöva ägna sig åt de viktiga infrastrukturfrågorna. Vi anser att statsministern omgående ska utnämna en kommunikationsminister med eget departement. behöver en person med kompetens och intresse för att vår infrastruktur och våra kommunikationer skall utvecklas i den takt som krävs för näringslivets och människornas behov i det framtida . Den traditionella regionalpolitiken som härleddes ur 1960-talets glesbygdsproblematik är inte längre helt relevant. Framtidens regionala utvecklingspolitik kan inte i huvudsak handla om att tvångsförflytta människor, företag och myndigheter genom olika regionalpolitiska åtgärder. Men vissa statliga myndigheter och företag borde tvingas att ta ett mycket större ansvar för en positiv regionalpolitisk utveckling. beslut att förflytta ett 50-tal flygledare från till är exempel på beslut i fel riktning. Trots beslut om att nya myndigheter ska placeras i inlandskommuner, eller inom pendlingsavstånd till dessa, visar statistiken att så inte skett. Av nya eller ombildade myndigheter har 65 av 88 19922002 hamnat i . , länsbygderåden, de många lokala byalagens, sockenrådens, samhällsföreningarnas och de lokala utvecklingsgruppernas arbete ger många bra exempel på lokal demokrati i ett underifrånperspektiv. Efter många års arbete och handlar det nu om att stimulera alla krafter i arbetet med att få igång tillväxt på landsbygden och de mindre orterna. Vi förespråkar småskalighet med tillgång till service, fungerande kommunikationer och en god miljö. Vi är övertygade om att det kommer att skapa möjligheter till utkomst och arbetstillfällen för många. För att lyckas med detta är det nödvändigt att skatte-, närings-, arbetsmarknads- och jordbrukspolitiken samverkar med den regionala utvecklingspolitiken. I huvudsak krävs en generell regional politik där människor, näringsliv och offentlig sektor får möjlighet att verka på landsbygd och i glesbygd trots långa avstånd, avfolkning, små lokala marknader, brist på utbildad personal med flera svårigheter. Det är genom att lägga ett underifrånperspektiv på de regionala utvecklingsfrågorna och problemen som vi försöker finna lösningar på dessa. I det följande beskrivs därför några samhällsfunktioner som anser är av avgörande betydelse för att stimulera människors vilja och förmåga att ta ansvar för både sig själva, sin familj och den bygd och kommun man bor i. Eftersom den minsta administrativa enheten är kommunen börjar vi i denna. 7 Kommunernas roll i den regionala politiken I enlighet med den kristdemokratiska tanken att bygga samhället underifrån har kommuner, regioner och landsting en stor uppgift i processen för att hela ska leva. Det måste bli ett högprioriterat område för kommunsektorn att utveckla lands- och glesbygd såväl på fastlandet som på skärgårdens många öar. Målet är att få tillväxt och välfärd att frodas. Undantag måste kunna göras vad gäller till exempel strandskyddet för att locka fler att vilja bosätta sig i glesbygden. För att på bästa sätt ta till vara de lokala och regionala förutsättningarna krävs ett tydligt och starkt lokalt och regionalt utvecklingsansvar, inte minst för att åstadkomma demokratiskt förankrade och effektiva lösningar. Den lokala och regionala attraktionskraften är beroende av hur kommuner, landsting och regioner utvecklar sina verksamheter och skapar förutsättningar för näringsliv, boende, utbildning etc. Intresset från lokala och regionala folkvalda organ att ta ett större ansvar för att formulera en strategi och att kraftsamla för den egna regionens utveckling är stort. Det visar inte minst engagemanget i bildandet av regionala självstyrelse- och samverkansorgan. ståndpunkt är att en demokratisk, dynamisk- och tillväxtinriktad regionpolitik förverkligas bäst genom att de folkvalda på regional nivå själva ansvarar för utvecklingsplaneringen av den egna regionen. Därmed ser vi också positivt på utvecklingen mot regionala självstyrelseorgan där det indirekt valda samverkansorganet blir ett steg på vägen till regionalt självstyre. I varje kommun spelar centralorten en viktig roll. Beroende på kommunens storlek och struktur borde därutöver kanske ytterligare något eller några mindre samhällen eller större byar utvecklas till servicepunkter för de omkringliggande byarna. Detta bör naturligt växa fram i samarbete mellan intresseföreningar, byautvecklingsgrupper eller sockenråd och kommunen. Det ska inte ske i ett uppifrånperspektiv och det måste vara naturligt för alla som deltar i processen att denna utveckling kommer igång. Förutsättningen för ett levande samhälle är att det finns en grundservicenivå. Alla, ung som gammal, ska inom rimligt avstånd ha tillgång till det som krävs för att leva ett bra liv. hotas den tryggheten genom att vissa glesbygdskommuner eller glesbygdsdelar i kommuner avfolkas och skolan, affären, posten, hälsocentralen och kulturutbudet försvinner. Enligt vår idé säkras nödvändig grundservice i servicepunkterna. De omkringliggande orterna eller byarna där underlaget för grundservice är för klent ska samarbeta med servicepunkten. Ett sätt att få igång processen kan vara att kommunen visar sin vilja att bevara landsbygden och tar initiativ till att hjälpa igång det lokala samarbetet med så många lokala aktörer medverkande som möjligt; politiker, lokalbefolkning, bygderörelse, kyrka, studieförbund, idrottsrörelsen och det lokala näringslivet, med flera. Det är av betydelse hur skolans upptagningsområde är utformat för att det ska finnas tillräckligt med elever för att undanröja hot om nedläggning. Post- och bankservice utgör en viktig funktion för småföretagen, föreningsliv och alla samhällsinnevånare, inte minst för äldre som inte längre har samma möjlighet till resor och rörlighet. Lantbrevbärarna är på många sätt en livlina för lands- och glesbygdsboende och bör särskilt värnas. I till exempel en lanthandel kan flera funktioner av kommersiell service samlas. Det är därför viktigt att ta vara på den möjlighet som erbjuds där en fungerande lanthandel finns. ser positivt på postens avtal med lokala butiker för postservice. På samma sätt kan andra typer av verksamheter fungera för ett litet samhälle. Till exempel kan det vara möjligt att det kommunala kan ha utlåningsförmedling i en lanthandel. Inte minst betyder butiken möjlighet till kvarboende för många skärgårdsbor på öar utan fastlandsförbindelse. Kommunsektorns övergripande mål inom sitt tilldelade kompetensområde ska vara alla invånares gemensamma bästa och välfärd. Vid entreprenadupphandling bör man inte i onödan göra entreprenaden så stor att enbart större företag har möjlighet att klara entreprenaden. Man bör istället dela upp entreprenaden i mindre delar. Detta ger de mindre företagen bättre förutsättningar att kunna få sådana uppdrag. I mindre kommuner och glesbygdskommuner kan detta förfarande vara helt avgörande för det lokala näringslivet. Modellen med medborgarkontor lanserades av kristdemokraten som då var civilminister. Vi menar att det finns ett behov av medborgarkontor i någon form i många servicepunkter. kan bli en naturlig mötesplats dit samhällsmedborgaren kan vända sig med olika frågor som berör myndighetsinformation och kommunala beslut och verksamheter. Mötesplatser för kultur är viktiga för en levande lands- och glesbygd.