mot · GR02Sf397 · 2003-10-07 00:00:00 — Vi delar revisorernas förslag om efterkontroller men anser att det bör konkretiseras hur de med aktivitets- och sjukersättning som ska tillbaka till arbete tillförsäkras en smidig övergång. Systemet med vilande aktivitets- respektive sjukersättning löser problemet för dem som kan påbörja en anställning. För dem som ställer sig till arbetsmarknadens förfogande men inte kommer in på denna arbetsmarknad måste andra lösningar tas fram. Vi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla med ett högriskskydd . Genom denna åtgärd får de som har få sjukdagar bära en större årlig självrisk än . Högriskskyddet gör att de som ofta är sjuka får en oförändrad årlig självrisk. Den huvudsakliga besparingen uppstår genom att arbetsgivaravgiften höjs för företagen . Därmed är förslaget ekonomiskt neutralt för företagen. kommer att fasa ut förslaget om den andra karensdagen, när det finns ekonomiskt utrymme för detta. 10.5.1 Vissa anställda missgynnas av karensdagens regelsystem Självrisk i form av nuvarande karensdagsbestämmelse, oavsett antal dagar, medför problem för vissa grupper. Regering och riksdag har varit ointresserade av att komma tillrätta med detta. Många anställda missgynnas genom dagens regelsystem. Det gäller deltidsarbetande, skiftarbetande, timanställda samt arbetstagare med mer än en arbetsgivare, vilka med dagens system i praktiken kan få . Vi har i tidigare motioner begärt en regelförändring på detta område. Regeringen har aviserat att en teknisk översyn skall göras och att man avser att återkomma till med en proposition i denna fråga. Någon sådan har ännu inte lagts fram. 10.6 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) När det gäller såväl sjuk- som arbetsskadeförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man försäkrar och att denna inkomst inte i allt för stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i sjuk-, arbetsskade- och föräldraförsäkringen skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster. anser vi att skattepliktiga förmåner samt semesterersättning ska vara SGI-grundande. Detta leder till att belastningen på anslaget kan minskas med . avvisade den socialdemokratiska regeringens sänkning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen från . Vi höjer således ersättningsnivån i sjukförsäkringen till . Detta leder till att anslaget tillförs . Den politiska letargin har på ett övertydligt sätt visat sig i regeringens hantering av frågan om finansiell samordning. har respektive beslutat att regeringen skall återkomma till med förslag om finansiell samordning. Vid det sistnämnda tillfället begärde att regeringen skulle återkomma med förslag . När regeringen till slut valde att förelägga med ett förslag om finansiell samordning var det välkommet. Kristdemokrater anser dock att den finansiella samordningen som regeringen föreslår omgärdas av ett regelverk som inte medger ett optimalt utnyttjande av resurserna. Lagförslaget kommer, om det införs, att även i fortsättningen begränsa möjligheterna till finansiell samordning och förhindra värdefulla lokala initiativ i samordningen. Regeringen saknar tyvärr fortfarande en politik för att förbättra själva rehabiliteringen på individnivå. Det är väl känt att aktiva, tidiga och individuellt anpassade rehabiliteringsinsatser ökar den sjukskrivnes chanser att komma tillbaka till arbetet. Rehabiliteringsförsäkringen som föreslår har ett individperspektiv som förslaget till finansiell samordning saknar. Denna fråga utvecklas vidare i motionen med anledning av propositionen 2002/03:132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 10.8 Ny modell för trafikförsäkringen har i rapporten ansvar för trafikförsäkringen () och Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen några kompletterande synpunkter från försäkringsbranschen () redovisat försäkringsbolagens möjligheter att ta ett större ansvar för trafikförsäkringen . Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin försäkring får ett ansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken. har valt att särskilt studera det finska trafikförsäkringssystemet som en möjlig modell för reformering av det svenska systemet då och i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnaden består främst i den finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlust och den direkta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörja främst rehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också viss medicinsk och social rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit i kraft då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finska Trafikförsäkringscentralen fungerar systemet bra med en något högre försäkringspremie, medan staten sparat minst motsvarande belopp som kan återföras till trafikanterna. Det alternativ som förespråkar innebär att samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen . Detta skulle vid en statistisk beräkning innebära att riskpremien för trafikförsäkringen skulle öka med ca i genomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts står staten för eller av de personskadekostnader som trafiken orsakar. Den vinst som uppstår genom de nya ekonomiska incitamenten för minimering av skador kan därmed delas mellan staten och trafikanterna. En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria år får högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycket skador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår en positiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter den lägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blir stödjande för den av beslutade nollvisionen om antalet dödade och svårt skadade i trafiken. Anslaget till påverkas av förslag om att avskaffa dagens avtal med kommunerna när det gäller flyktingar. Vi vill istället införa en utvecklingspeng som följer individen. Pengarna skall fördelas av RFV och utbetalas av . RFV föreslås få och 2005 och 2006 för nya uppgifter. Det gäller administrering av utvecklingspengen samt medel till kommunerna för bl.a. sfi-undervisningen. Denna fråga utvecklas vidare i integrationsmotion. SOU 2003:13 (Utredningen om Analys av Hälsa och Arbete) och mötesplats RFV 2002:16 Sjukskrivnas syn på hälsa och arbete Ds 2002: 49 Den svenska sjukan sjukfrånvaron i åtta länder