mot · GR02K416 · 2003-10-07 00:00:00 — Den europeiska unionen har, genom att vara en garant för fred, säkerhet och dialog mellan de europeiska folken, medfört att medlemsländerna levt i fred sinsemellan i mer än ett halvt sekel. Om drygt enas stora delar av kontinenten genom att unionen utökas med ytterligare tio nya medlemsländer från . EU utgör nu tillsammans med och de tre rikaste regionerna på vår planet. Utvidgningen och de utmaningar som hela står inför ställer oerhörda krav på EU:s duglighet och funktionssätt. har samarbetet varit så djupgående som och har utmaningarna varit så många och olikartade som . Unionen är därför i behov av ett konstitutionellt fördrag som säkerställer handlingskraften på de områden där så behövs, och som tydliggör och avgränsar unionens uppgifter och ökar dess demokratiska legitimitet. Beslut med kvalificerad majoritet behöver bli huvudregel i ministerrådet för att undvika att unionen handlingsförlamas med 25 beslutsfattande medlemsländer. Det krävs radikala grepp för att förbättra EU:s funktionssätt och institutionella struktur. inflytande liksom de nationella parlamentens förankring i Europasamarbetet måste stärkas. Kommissionen måste bli bättre demokratiskt förankrad hos medborgarna. Framtidskonventets förslag som presenterades kommer att förhandlas i regeringskonferensen . Förslaget att inrätta en vald president i tillbakavisas av till förmån för ett fortsatt roterande ordförandeskap. I takt med att EU:s utrikespolitiska roll växer krävs det att unionen lyckas forma en samstämmig och kraftfull politik för utveckling och samarbete, inte minst gentemot jordens fattigaste länder. Ett varningens finger har vid flertalet tillfällen riktats mot unionens dåliga sammanhållning i världspolitiken, vilket måste tas på allvar och åtgärdas. Ett väl fungerande EU behövs såväl för som för och för resten av vår omvärld. 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Ett konstitutionellt fördrag för EU 9 4.1 Konstitutionens struktur 9 4.2 Konstitutionens innehåll 9 4.2.1 Stadgan om de grundläggande rättigheterna 10 4.2.2 Juridisk person 10 4.2.3 Utträde ur unionen 10 5 EU:s anslutning till konvention om de mänskliga rättigheterna 11 6.2 Överföring av kompetens 12 6.3 Rättsliga instrument 12 7 Subsidiaritetsprincipen i EU 13 8 EU:s institutioner och beslutsprocess 13 8.5 De nationella parlamenten 15 9 Rättsliga och inrikes frågor 16 9.1 Inrätta en europeisk åklagarmyndighet 16 10 EU:s utrikespolitiska roll 17 10.1 Gemensamt försvar 17 10.2 EU:s internationella agerande 17 11 Öppenheten i EU 18 12 Vår politik för ett tryggt och ekonomiskt starkt 18 12.1 Motverka drogliberalismen 18 12.2 Förstärkt kamp mot terrorismen 19 12.3 En human och effektiv gemensam asyl- och flyktingpolitik 19 12.4 Förebyggandet av illegal immigration och trafficking 19 12.5 Fullborda den inre marknaden 20 12.6 Den ekonomiska politiken 20 12.7 Reformera stabilitetspakten 21 12.8 Etik för ett hållbart näringsliv 21 12.9 EU:s konsumentskydd 22 12.11 Europeiskt sjukvårdskort 22 12.13 Reformer i budgetsystemet 22 12.14 Det gemensamma utvecklingssamarbetet 23 12.15 En globalt hållbar utveckling 23 12.16 Den gemensamma jordbrukspolitiken avveckla exportstöden 24 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för ett konstitutionellt fördrag för EU som uppfyller kravet på att det skall vara ett enhetligt, väl strukturerat dokument som medborgaren kan ta till sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet med EU:s konstitutionella fördrag skall vara att förenkla unionens rättsliga grund, effektivisera beslutsfattandet, stärka demokratin och öppenheten samt definiera och avgränsa unionens uppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna ingå i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra EU till en juridisk person. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fördragsfästa möjligheten för en medlemsstat att frivilligt begära utträde ur unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra konventsmetoden till en fördragsfäst arbetsmetod för diskussion om fördragsändringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra EU till en union uppbyggd på den kristna idétraditionen samt att skriva in unionens värdegemenskap och värdegrund om skydd för de grundläggande fri- och rättigheterna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt för EU att tillträda om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en medlemsstat tillfälligtvis bör kunna fråntas vissa konstitutionella rättigheter om medlemsstaten allvarligt åsidosätter grundläggande rättigheter eller friheter som ligger till grund för unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tre olika befogenhetskategorier för att avgränsa och förtydliga : exklusiv befogenhet, delad befogenhet och områden för stödjande samordnande eller kompletterande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten att avgöra vilka nya uppgifter som skall tillföras EU även bör tillfalla medlemsstaterna och ske genom enhälliga beslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tydligare benämningar av olika rättsliga instrument och reducera dessa genom införandet av ramlagar och lagar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka de nationella parlamentens roll i beslutsprocessen, genom införandet av ett s.k. tidigt varningssystem, där nationella parlament skall kunna kräva granskning av de kommissionsförslag som man anser bryter mot subsidiaritetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Europeiska domstolen, efter anmälan från medlemsstaternas nationella parlament, skall ges tillfälle att pröva subsidiaritetsprincipens tillämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reducera antalet beslutsprocedurer och att låta beslut med kvalificerad majoritet i ministerrådet vara huvudregel för beslutsförfarandet inom unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att majoritetsbeslut i ministerrådet som regel bör åtföljas av medbestämmande för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommissionens samtliga ledamöter även fortsättningsvis har rösträtt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pelarstrukturen bör ersättas med en mer enhetlig struktur för EU:s beslutsprocess och institutionella struktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsplats bör finnas på en och samma plats och det bör vara i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utskott i ökad utsträckning bör involveras och informeras redan i beredningsprocessen som föregår presentationen av vitböcker och grönböcker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett s.k. medborgarinitiativ som innebär att minst en miljon unionsmedborgare kan uppmana kommissionen att utarbeta ett förslag i en fråga som medborgarna anser angelägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för införandet av en europeisk åklagarmyndighet för bekämpandet av fusk med EU:s medel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU i högre utsträckning bör samordna den gemensamma utrikes-, handels-, bistånds- och säkerhetspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rådet skall ha offentliga möten och protokoll när det sammanträder i sin lagstiftande funktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU aktivt skall motverka drogliberalismen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla Europols befogenheter och att enas om en definition av begreppet internationell terrorism för att förstärka kampen mot den internationella terrorismen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla en bättre europeisk samordning av det straffrättsliga arbetet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla en bättre europeisk samordning av asyl- och flyktingpolitiken.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare prioritera kampen mot narkotika- och människosmugglingen i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bättre integrera tjänstemarknaden inom EU.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avreglera energi- och transportmarknaden inom EU.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera och att ta bort onödig detaljreglering i EG-lagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reformera stabilitetspakten.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att etablera gemensamma riktlinjer för etiska koder i näringslivet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett system med gemensamma sjukvårdskort inom EU.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att endast tillåta en restriktiv linje inom forskningsområdet bioetik i EU.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall få medbeslutanderätt på samtliga budgetområden i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att effektivisera och bättre samordna det europeiska biståndet.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU intar ledarrollen i arbetet för en global hållbar utveckling.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla exportsubventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.8 1Yrkandena 22, 26, 27 och 29 hänvisade till JuU. 2Yrkande 25 hänvisat till SoU. 3Yrkandena 28 och 35 hänvisade till SfU. 4Yrkandena 3032 och 34 hänvisade till NU. 5Yrkande 33 hänvisat till FiU. 6Yrkande 36 hänvisat till UbU. 7Yrkande 38 hänvisat till UU. 8Yrkandena 39 och 40 hänvisade till MJU. Sedan mer än ett halvt sekel lever EU:s medlemsländer i fred med varandra. Tack vare en ekonomisk utveckling och en inbördes solidaritet mellan medlemmarna har en höjning av välfärdsstandarden blivit verklighet i de svagare delarna av unionen. Europeiska unionen är en av de tre rikaste regionerna på vår jord. , efter Europeiska unionens tillkomst, närmar sig EU en brytpunkt. Unionens största enskilda utvidgning närmar sig och tio nya medlemsstater kommer om drygt att ansluta sig till gemenskapen. vänder blad och lämnar en dyster historia med och bakom sig. För oss svenska kristdemokrater liksom för de kristdemokrater som grundande hela Europasamarbetet ser vi i första hand unionen som ett konkret uttryck för gränsöverskridande broderskap, solidaritet och resultatet av insikten om vårt beroende av internationell samverkan för fred, trygghet och en bättre miljö. De uppsatta målen att skapa varaktig fred har uppnåtts tack vare det institutionaliserade samarbetet. Unionen har också utvecklats vidare och är långt mer än endast ett fredsprojekt. Kristendomens historiska och idéhistoriska betydelse för formandet av identitet, gemensamma värden, kulturarv och samhälleliga institutioner är av oomtvistligt unik karaktär. Utan att förringa andra inflytelser och traditioner som mer regionalt eller under mer begränsade tidpunkter lämnat betydande bidrag till utveckling saknar kristendomen motstycke i dess påverkan och utformning av den europeiska civilisationen och dess identitet. vill därför göra EU till en union uppbyggd på den kristna traditionen och med en värdegemenskap som innefattar religionsfrihet för alla, respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämställdhet, rättsstatsprincipen och skydd av de mänskliga rättigheterna. Vi vill verka för att EU blir en region vars mål är en långsiktigt hållbar utveckling, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folk och strikt efterlevnad av internationell lag i överensstämmelse med principerna i FN:s stadga. Att den gemensamma europeiska utvecklingspolitiken mer tydligt fokuserar på fattigdomsbekämpning är en fråga som vårt parti länge verkat för. Ökad solidaritet mellan generationer och mellan stater liksom jämställdhet mellan kvinnor och män och det ökade skyddet av barns rättigheter, lika möjligheter för alla oavsett etnisk bakgrund, religion, tro, handikapp, ålder eller sexuell läggning är angelägna skrivningar i en ny konstitution. EU har utvecklats till ett långtgående samarbete som har ekonomiska, politiska, sociala, kulturella och miljömässiga dimensioner. Alla dessa dimensioner behöver finnas med i samarbetet och måste i största mån vara med och skapa trygga och goda samhällen på dessa grunder. bidrar som bäst till detta genom aktivt deltagande i kampen mot den internationella brottsligheten, för skapandet av en europeisk säkerhetsordning och en gemensam handelspolitik och genom solidaritet med fattiga länder samt genom utarbetandet av en gemensam miljö- och klimatpolitik m.m.. EU:s framgångar inom många politiska områden bevisar att unionen är mycket mer än bara en diskussionsklubb. Gemenskapsmetoden (det lagbaserade samarbetet med gemensamma regelverk som utarbetas och kontrolleras av starka institutioner med fastlagda uppgifter) har visat sig mycket framgångsrik och bör stärkas. är det viktigt att europeiska institutioner inte tar över uppgifter som kan lösas ändamålsenligt av gemenskaper på lägre nivåer. Unionen måste alltså respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och definiera sina uppgifter bättre. , som till stor del föranledde och möjliggjorde den kommande utvidgningen, har inneburit ett positivt steg i utvecklingen av EU, men har flera av unionens tillkortakommanden också synliggjorts . Flera brister i EU:s funktionssätt är uppenbara, och unionen saknar handlingskraft på en rad viktiga områden. menar att EU:s institutionella uppbyggnad konstitutionen måste göras om för att gynna demokrati, öppenhet och effektivitet. Framtidskonventets arbete har pågått under . Behovet av en genomgång, effektivisering och förändring av stora delar av unionens arbetssätt har blivit alltmer uppenbar ju mer vi närmar oss östutvidgningen. Misstron från delar av allmänheten behöver mötas med en effektivare och mer demokratisk union. 4 Ett konstitutionellt fördrag för EU förespråkar en konstitutionell reform av EU i samband med den förestående regeringskonferensen. Målet är att förenkla fördragen, effektivisera beslutsfattandet, stärka demokratin och öppenheten samt tydligt definiera och avgränsa unionens uppgifter. En sådan reform skulle stärka det folkliga förtroendet för unionen. Nedan redovisar ett antal ställningstaganden till förslaget om en ny . En heltäckande motion i dessa frågor presenterar vi med anledning av regeringens skrivelse i frågan inför den stundande regeringskonferensen. De olika fördrag och regelverk som styr unionens maktfördelning och beslutsordning är alltför otydligt ordnade. Det av konventet föreslagna konstitutionella fördraget uppfyller bättre kravet på att det ska vara ett kort och läsvänligt dokument som medborgaren kan ta till sig. De grundlagsmässiga delarna bör vara tydligt strukturerade och de nuvarande fördragen redigerade och sammanförda till en helhet, och bör utgöra huvudavsnittet vid sidan av de bestämmelser som formar den regelrätta lagsamlingen. Ett framtida konstitutionellt fördrag för EU bör definiera unionens uppgifter med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Det ska innehålla en beskrivning av unionens mål och befogenheter. Det bör också fastställa de principer som ska styra unionens verksamhet. 4.2.1 Stadgan om de grundläggande rättigheterna Den stadga om grundläggande rättigheter som antogs vid toppmötet i är ett bra sätt att deklarera för medborgarna vilka rättigheter de kan kräva gentemot unionens institutioner, och vilka principer som ligger till grund för unionen. Det kan också bidra till att de gemensamma värderingarna i Europasamarbetet stärks. är dock stadgans juridiska funktion något oklar. Därför bör rättigheterna skrivas in i och därmed bli juridiskt bindande. Vi anser att Europeiska unionen bör bli en juridisk person. Dels för att klargöra unionens rättsliga ställning, både för européerna och för omvärlden, dels för att underlätta EU:s internationella samarbete (undertecknande av fördrag m.m.). 4.2.3 Utträde ur unionen Möjligheten för en medlemsstat att frivilligt begära utträde ur unionen, samt bestämmelser kring tillvägagångssättet för utträdet, bör fastslås i konstitutionen. Om en sådan situation skulle uppstå får unionen förhandla fram och ingå ett avtal med medlemsstaten om villkoren för utträdet. Konstitutionen skall innehålla en beskrivning av unionens beslutsregler. Dagens institutioner bör bestå men förhållandet mellan dem måste förtydligas i en enkel och transparent beslutsordning. Framtidskonventets arbete har fungerat väl och konventsmetoden kan vara en lämplig arbetsform vid framtida fördragsändringar. föreslår därför att formen fördragsfästs . Konventsmetoden kan sägas vara mer demokratisk och öppen än regeringskonferenserna, bl.a. genom att representanter för de nationella parlamenten och medverkar. Det bör dock tilläggas att metodens framgång är mycket beroende av gruppens och presidiets struktur och sammansättning. 5 EU:s anslutning till konvention om de mänskliga rättigheterna De mänskliga rättigheternas efterlevnad måste effektivt kontrolleras i EU, på samma sätt som i medlemsstaterna. står främst bland de institutioner som säkerställer skyddet av de mänskliga rättigheterna i . Rådets konvention är unik på så vis att enskilda personer kan föra en medlemsstat till internationell domstol. Vi anser därför att EU ska ansluta sig till konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna precis som är ansluten till konventionen. Den i tillkomna varningsmekanismen för brott mot unionens grundläggande principer är en viktig förstärkning av fördragen. Rådet och kan efter att ha hört den berörda medlemsstaten konstatera att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter sådana grundläggande rättigheter eller friheter som ligger till grund för unionen. Rådet får lämna lämpliga rekommendationer till denna stat. Vi vill dessutom verka för att en medlemsstat som bryter mot unionens grundläggande principer tillfälligtvis skall kunna fråntas vissa konstitutionella rättigheter, såsom rösträtt i ministerrådet. För att EU på ett bättre sätt skall kunna avgränsa och fokusera sin verksamhet på ändamålsenliga områden är det önskvärt att man genomför en tydlig avvägning för att inte skapa en begränsning av flexibiliteten i samarbetet. Det faktum att unionen har så många och viktiga uppgifter kräver också att man tydliggör det som i enlighet med subsidiaritetsprincipen inte måste utföras på unionsnivå. Inte minst för att också kunna intensifiera samarbetet och ge ökad kompetens åt EU inom de områden där det gemensamma beslutsfattandet verkligen är nödvändigt, som för t.ex. miljöpolitiken, utrikespolitiken och för kampen mot den internationella brottsligheten. ser positivt på en indelning i befogenhetskategorier där man skiljer mellan: 1) exklusiv befogenhet för unionen, vilket berör handelspolitiken, tullunionen, bevarandet av havets biologiska resurser inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, ingående av internationella avtal m.m. 2) delad befogenhet mellan unionen och medlemsstaterna, vilket berör den inre marknaden, rättsliga och inrikes frågor, jordbruk och fiske, transport och transeuropeiska nät, energi, socialpolitik, ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, miljö, konsumentskydd och folkhälsa samt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Miljö- och energifrågorna är politikområden där arbetat aktivt med framgång på Europanivå, och vi ser gärna att miljö- och energifrågorna får en tydligare plats i Europapolitiken . 3) områden för stödjande, samordnande eller kompletterande åtgärder från unionens sida. Dessa områden gäller till exempel finanspolitik, sysselsättningspolitik, forskningspolitik, socialpolitik, industri, skydd för människors hälsa, utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott, kultur och räddningstjänst. På dessa områden är det värdefullt att ha jämförelser och dialog, men inte en samordnad gemensam politik. 6.2 Överföring av kompetens Rätten att avgöra vilka nya uppgifter som ska tillföras EU bör även exklusivt tillfalla medlemsstaterna och ske genom enhälliga beslut. Det är alltså inte aktuellt att EU själv ska bestämma sina kompetensområden. Vi motsätter oss således konventets förslag att ges rätt att med enhällighet tilldela EU ökade befogenheter. Vi är för ett förtydligande av benämningarna av olika rättsliga instrument och en reducering av antalet sådana genom införandet av ramlagar och lagar istället för de flertal olika benämningar som används. I kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU konstateras att detaljregleringen på unionsnivå kan minska. Kommissionen menar att europeisk lagstiftning i ökad utsträckning kan bestå i ramlagstiftning som fastställer mål snarare än medel. Dessutom ska nya metoder såsom s.k. självreglering (co-regulation) prövas och föreslås användas mer. Det innebär att lagstiftning kombineras med egna åtgärder av de aktörer branschorganisationer m.fl. som själva berörs av politiken. På många områden behövs visserligen en detaljerad europeisk lagstiftning (t.ex. för den inre marknaden), men på andra områden skulle det tveklöst underlätta för EU, för medborgarna och för medlemsstaterna att låta detaljlagstiftningen ske på lägre nivåer. Enligt vårt synsätt är det en självklarhet att unionen ska kunna utöva de befogenheter som medlemsstaterna har avstått genom fördragen. Att EU-lag gäller över nationell lag i dessa sammanhang är därför naturligt. 7 Subsidiaritetsprincipen i EU Subsidiaritetsprincipen har varit fastslagen i principprogram . Subsidiaritetsprincipen innebär att det en gemenskap på ett ändamålsenligt sätt kan sköta ska den också få sköta. Vidare innebär subsidiariteten att de överordnade gemenskaperna (t.ex. staten eller EU) har en skyldighet att stödja lägre nivåer där så behövs. Överordnade gemenskaper måste dock respektera de enskilda människornas rättigheter och gemenskapernas eget kompetensområde. Principen ger alltså inte självklart stöd åt vare sig centralisering eller decentralisering. Men den kan användas som en utgångspunkt för att fördela politisk makt i samhället. menar att subsidiaritetsprincipen ofta glöms bort i EU:s praktiska politik, trots att den är fördragsfäst. Detta leder till att många människor irriterar sig över onödig detaljreglering och till att EU sysslar med frågor som lika bra kan lösas på lägre nivåer. Vi menar också att de uppgifter som tillkommit på EU:s dagordning gör det nödvändigt med en bättre arbetsfördelning. Kort sagt, unionen behöver göra färre saker bättre. För kontroll av subsidiaritetsprincipens efterlevnad är vi för införandet av ett s.k. tidigt varningssystem som involverar de nationella parlamenten i kontrollen av principen. Parlamenten ska få ta del av kommissionens alla förslag, och om minst en tredjedel anser att förslaget är oförenligt med subsidiaritetsprincipen ska kommissionen ompröva sitt förslag. Att frågan i förlängningen kan prövas av Europeiska domstolen ser som okomplicerat då det kan konstateras att Europeiska domstolen redan har prövat subsidiaritetsprincipens tillämpning.