mot · GR02Fi304 · 2003-10-07 00:00:00 — De nya taxeringsvärdena får dessutom till följd att arvsskatten och förmögenhetsskatten ökar dramatiskt för många. 6.1 Avskaffad statlig fastighetsskatt anser att den statliga fastighetsskatten ska avskaffas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områden accepterar regeringen kraftiga höjningar inte bara av fastighetsskatten utan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Vi föreslår därför att taxeringsvärdena återgår till de som gäller före höjningarna . förslag till avveckling av den statliga fastighetsskatten utvecklas ingående i en särskild motion Sk459 Fastighetsskatten. 7 Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. I en särskild motion Fi308 Företagsskatterna utvecklas företagsskattepolitik i detalj. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. I motion U352 Företagsskatterna föreslår vi därför bland annat avvecklad förmögenhetsskatt, avvecklad dubbelbeskattning, och sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag. För att finansiera dessa skattesänkningar föreslås bland annat en höjd bolagsskatt till . I kraft av övriga politik behöver arbetsgivaravgifterna justeras något. För att finansiera viktiga satsningar på rehabiliteringsområdet för att uppnå en minskad sjukfrånvaro föreslås en andra karensdag. Därför regleras också arbetsgivaravgifterna . Detta beskrivs närmare i Sf397 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Likaså höjs arbetsgivaravgifterna med som en direkt följd av en förbättring i föräldraförsäkringen som beskrivs i Sf404 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. 8 Ökad miljörelatering av skattesystemet Ett effektivt sätt att bekämpa miljöhoten är att använda olika former av ekonomiska styrmedel. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete, så kallad skatteväxling. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. var med och tog initiativ till en parlamentarisk utredning (SOU 1997:11) om skatteväxling. Den avslutade sitt arbete och lade fram ett betänkande som visar hur kan gå vidare mot en ökad miljörelatering av vårt skattesystem. Utredningen konstaterade att de skatter på arbete som skulle ge störst effekt på sysselsättningen om de sänktes var skatten på hushållsnära tjänster. Men utredningen konstaterade också att dess positiva slutsatser byggde på bedömningen att vår omvärld kommer att röra sig i samma riktning, och betecknade den delen av bedömningen som avgörande för att vi i skulle kunna förändra vårt skattesystem på ett mer genomgripande sätt. ser det som angeläget att förändringar i den riktning utredningen föreslog kommer till stånd. Detta arbete måste framför allt drivas internationellt och i synnerhet inom EU, för att slå vakt om konkurrensneutraliteten mellan företag och länder. I EU-sammanhang har tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. Enligt en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och de två stödpartierna Miljö- och sker även 2004 en så kallad grön skatteväxling. kunde tillstyrka gröna skatteväxling då den var fördelningsmässigt rimlig. Den skatteväxling som föreslås saknar medborgarperspektiv och är ett ovanlig okänsligt ingrepp i enskilda hushållsekonomier. De hushåll som värmer upp sina bostäder med eldningsolja förlorar då bränslet blir betydligt dyrare. är inkomstskatteväxlingen endast per vuxen person . Skulle samma hushåll äga en dieseldriven bil blir effekten än värre. Elpriset har dessutom ökat väsentligt , varför hushållen redan är hårt ansträngda. anser att den gröna skatteväxlingen, om den överhuvudtaget ska ske, måste ha en bättre fördelningsprofil. Vi anser att ett uppehåll i grön skatteväxling är befogat. Regeringens skatteväxling avslås därför i sin helhet. När det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa delvis anpassas efter för debitering och uppbörd. Vi har dock inom dessa ramar utrymme att utforma vårt eget system. gäller nivåerna , och . har beslutat att vissa kulturaktiviteter skall mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . Det innebär bland annat att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika vilket vi ser som olyckligt. eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt ska kunna sänkas till . Regeringen föreslog en sänkning av mervärdesskatten på böcker och tidskrifter. hade länge drivit kravet på en sänkning av bokmomsen men vi ansåg inte att sänkt moms på tidskrifter var den mest angelägna skattesänkningen. Denna syn kvarstår. Mervärdesskatten på tidskrifter bör därför återgå . 10 Beskattning av friskvård och motion Den ökande ohälsan är en av det svenska samhällets stora utmaningar. För att bryta trenden behövs flera förändringar i samhället bland annat i synen på rehabilitering och arbetslivets organisation men även i synen på friskvård och motion som är en viktig del i det förebyggande arbetet. Tyvärr är de samlade skatterna på friskvård och motion så höga att många, både arbetsgivare och enskilda, avstår från satsningar på friskvård. Dessutom är mervärdesskattelagen så utformad att olika former av friskvård och motion beskattas olika beroende på vem som tillhandahåller den. Till exempel är momsen på massage som utförs av en legitimerad sjukgymnast som massage som utförs av en utbildad massör är . Att få instruktioner och hjälp med träning i en kommunalt driven motionsanläggning beläggs inte med någon moms, samma tjänst hos en privat driven motionsanläggning har sex procents moms. Men om instruktören eller tränaren kommer till ditt hem eller din arbetsplats och hjälper dig kan momssatsen bli . De olika momssatserna kan lätt snedvrida konkurrensen mellan olika aktörer. Dessutom är gränsdragningen mellan vad som ska beläggas med sex procents moms och vad som ska beläggas med full moms på otydlig. När de nuvarande reglerna infördes anförde regeringen: Genom att kommersiella tillhandahållanden av aktuella tjänster blir skattepliktiga kan en viss förändring av konkurrenssituationen uppstå. Den negativa påverkan skatteplikten därvid kan få för kommersiella subjekt torde dock bli obetydlig eftersom den med skatteplikten förenade avdragsrätten har ett för verksamheten i fråga betydande värde. Vid den nu föreslagna låga skattesatsen torde i stället många verksamheter inom området gynnas ekonomiskt av att beläggas med mervärdesskatt. (prop 1996/97:10). Trots regeringens förhoppning har det kommit flera signaler från privata aktörer om att offentligt drivna motionsanläggningar inte konkurrerar på lika villkor. Förutom svåröverskådliga och, på vissa former av friskvård, höga momssatser, slår även inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna in skattekilar som får enskilda och företag att avstå från att göra friskvårdssatsningar. Den kostnad en arbetsgivare betalar för friskvård kan vara över sju gånger högre än vad den som utför tjänsten får ut ekonomiskt. tar många arbetsgivare ansvar för sina anställda genom erbjudande av friskvård av olika slag. Det är viktigt att incitament skapas för arbetsgivare att erbjuda sina anställda god tillgång till förebyggande insatser. Det är även viktigt att underlätta för enskilda att själva köpa friskvård i den mån arbetsgivaren inte erbjuder någon sådan. Enligt inkomstskattelagen är motion av mindre värde och av enklare slag skattefri om den betalas av arbetsgivaren och erbjuds all personal på ett företag samt utförs i egna eller hyrda lokaler. Till exempel så uppfyller årskort på ett gym kriterierna men inte medlemskap i en golfklubb. Förebyggande friskvård i form av till exempel massage eller träning med hjälp av en instruktör eller personlig tränare som ger råd och övervakar träningen är inte avdragsgillt, inte heller motion och friskvård som betalas av den enskilde. Med tanke på den situation vi nu befinner oss i, med historiskt hög sjukfrånvaro och ökad ohälsa i allmänhet, borde alla initiativ syftande till ökad hälsa välkomnas. Därför anser att Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m. (Fi 2002:11) särskilt bör ges i uppdrag att granska momsreglerna för friskvård och motion i syfte att uppnå konkurrensneutralitet och för att utreda möjligheten att alla former av friskvård och motion ska omfattas av den lägsta momssatsen. Dessutom anser vi att en utredning bör tillsättas för att se över reglerna i inkomstskattelagen vad gäller avdragsmöjligheter för arbetsgivare och enskilda för friskvårdssatsningar. Alternativ som bör belysas är dels möjligheten att utvidga den avdragsrätt som arbetsgivarna har , dels möjligheten att erbjuda inköp av friskvårdstjänster och motion på motsvarande sätt som man kan göra personalinköp av datorer, dels möjligheten för den enskilde att göra ett skatteavdrag mot förvärvsinkomsten för inköp av friskvårdstjänster och motion upp till ett värde av . 11.1 Sänkt bensinskatt i stödområde A föreslår sänkt bensinskatt med (inkl. moms) per liter i stödområde A. Eftersom avstånden är längre i de delarna av är det rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden. Kostnaden för denna skattesänkning uppgår till . 11.2 Sänkt skatt på diesel Alltsedan blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU, men den har genom högre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkurrenssituation. För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslår en sänkning av dieselskatten till /liter . Skattebortfallet beräknas totalt uppgå till . föreslår dessutom en sänkning av dieselskatten för att underlätta för de svenska åkerierna med /liter (inkl. moms). Sänkningen ska gälla från och med 1/7 2005. 11.3 Enklare regler för skatteinbetalningar I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt 5 kap. 5 § taxeringslagen närmare angivna fall, bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad momsbetalning och anser att den dag som inbetalning sker ska räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sen avregistrera sig. Byggmomsens negativa betydelse för byggandet har uppmärksammats i allt fler sammanhang. Bland annat gick Socialdemokraterna till val på uppmärksammade löften om sänkt byggmoms för vissa typer av bostäder. Att detta stannade vid ett löfte, och att regeringen istället infört ännu ett stöd med komplicerat ansökningsförfarande, gör det än mer väsentligt att den av redan tidigare föreslagna verkliga byggmomssänkning genomförs. EU-regler medför dock svårigheter att införa en lägre moms på byggande. bör därför begära att regeringen agerar inom EU för att möjliggöra en sänkning, såsom skett för andra varor. Tillsvidare bör skattesänkningen på byggandet lösas genom att fastighetsägaren efter deklaration erhåller en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, d.v.s. av byggkostnaden. En sådan skattereduktion skulle fungera på samma sätt som sänkt moms genom att den gäller all nyproduktion av flerbostadshus, är utan tidsbegränsning samt är obyråkratisk och utan osäkerhet om den utbetalas eller ej. Den skulle vara en del av skattesystemet och inte ytterligare ett i raden av bidrag riktade till byggsektorn. och beräkningar om byggvolym och genomsnittlig byggkostnad ger en förväntad total byggkostnad för flerbostadshus i om år 2004.1 Den föreslagna skattereduktionen skulle då uppgå till . Genom skattereduktionen skulle den socialdemokratiska regeringens tidsbegränsade, krångliga och svårförutsägbara investeringsstöd för hyresbostäder kunna avskaffas, såväl det som infördes som det som trädde i kraft . blir effekten av denna nedskärning . Förutom att förslag innebär att statens skatteuttag av bostadssektorn minskar med , består den stora vinsten i ökad enkelhet, tydlighet och förutsägbarhet, samt att betydligt fler typer av bostäder kommer i åtnjutande av stimulansen. föreslår därför en minskad skatt på nyproduktion av alla lägenheter i flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. anser att den svarta marknaden har en skadlig omfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Den svarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändrar affärsmoralen på ett negativt sätt. Enbart när det gäller redovisning av mervärdesskatt beräknas undanhållandet uppgå till . Det totala skattefelet beräknas ligga på i storleksordningen . I syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn måste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför anslår mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter bl.a. av revisorer visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka kassamässigt. föreslår totalt utöver regeringens förslag till skatteförvaltning och uppbörd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning. Som en effekt av detta räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med . Senast i betänkande 2002/03:SkU11 slog skatteutskottet fast att reklamskatten ska avvecklas. Därtill anvisade skatteutskottet med vilken metod reklamskatten ska avvecklas. anser att det är av yttersta vikt att fri svensk media ska kunna verka. Att ett av fattat beslut ignoreras av regeringen i en så viktig fråga är allvarligt. yrkar att regeringen verkställer det av tidigare fattade beslutet och återkommer till med förslag till hur reklamskatten kan avskaffas. har tillämpat en ny och mycket striktare tillämpning vad gäller beskattning av stiftelser med kvalificerat allmännyttigt ändamål. Detta har medfört att att stiftelserna inte längre anses som begränsat skattskyldiga, vilket medfört betydande svårigheter för stiftelserna att fullfölja sina verksamheter. För att stiftelserna skall åtnjuta skattefrihet, förutsätts att användningen av deras medel har varit av sådan kvalificerad allmännyttig natur som avses i 7 kap. 4 § IL. De kriterier som krävs för skattefrihet är relativt allmänt hållna. Det sammanhänger med (se prop. 1942:134, s. 46) att skattefriheten är avsedd att omfatta sådana stiftelser, och även andra rättssubjekt, som verkar på områden, inom vilka positiva insatser från det allmännas sida anses ofrånkomliga i den mån de inte, tack vare enskildas intressen, befinns överflödiga. verksamhet har många stiftelsers möjligheter att verka på ett bra och ändamålsenligt sätt kraftigt försämrats. Meningen har varit att lagstiftningen och rättstillämpningen skall kunna anpassas till samhällsutvecklingen. Därvid ska således en stiftelses insatser vid olika tillfällen kunna bedrivas och anpassas med beaktande av hur samhällets olika stödinsatser inom välfärdsområdena når utsatta grupper. Den praxis som skattemyndigheten tillämpat har således uppfattats som en fortlöpande anpassning till den rådande synen och situationen i samhället. anser att den utveckling som uppstått för en rad stiftelser som tidigare betraktats som kvalificerat allmännyttiga och därmed begränsat skattskyldiga är djupt felaktig. Vi yrkar därför att regeringen skyndsamt utreder det skatterättsliga läget för stiftelser som med tidigare hävdvunnenhet fått vara begränsat skattskyldiga så att de allmännyttiga stiftelsernas verksamhet ska kunna räddas. 11.8 Tjänstledighet och pensionsavgiftsskyldighet När en statligt anställd beviljas tjänstledighet, t.ex. för upprätthållande av en anställning hos en annan, icke-statlig arbetsgivare, betalar båda arbetsgivarna in pensionsavgifter för den anställde utan att någon samordning görs p.g.a. olika pensionsinrättningar för stat, kommun och privata arbetsgivare. Detta är inte rimligt och kan dessutom få negativa konsekvenser för den anställde. Det rör sig om kännbara belopp för arbetsgivaren som därmed tvingas betala pensionsavgifter för en anställd utan att denne utför något arbete för arbetsgivaren och för vilken en annan arbetsgivare betalar pensionsavgifter kopplat till utfört arbete. Det ligger nära till hands att tänka sig att detta förhållande leder till att statliga arbetsgivare blir restriktiva i att bevilja tjänstledigheter för prövandet av annan icke-statlig anställning. yrkar att regeringen i samråd med arbetsmarknadens parter inom det statliga området verkar för en samordning av arbetsgivarnas pensionsavgiftsskyldighet vid tjänstledighet för upprätthållande av anställning hos annan, icke-statlig arbetsgivare. 11.9 Studenters skattskyldighet vid uppbärandet av stipendium När en en student åtar sig ett uppdrag t.ex. som studentföreträdare i en fakultetsnämnd och uppbär skattepliktig ersättning för uppdraget, blir studenten skattskyldig även för de skattefria stipendier som studenten erhåller. Detta ställer till stora problem för de studenter som aktiverar sig och motverkar universitetens och högskolornas strävan att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen. Det innebär att studenten ifråga under innevarande och de därpå följande två åren inte kan erhålla skattefritt stipendium, t.ex. för resebidrag vid internationellt studentutbyte eller till en vetenskaplig konferens. Dessvärre gör skattemyndigheterna i olika tolkningar av lagstiftningen. anser att det är angeläget att regeringen utreder dessa nämnda förhållanden och om det är nödvändigt återkommer till med lagförslag som gör det möjligt för universitet och högskolor att avstå från att göra avdrag för preliminär skatt på smärre stipendier till studenter. Tabell 12.1 förslag till skattesänkningar i förhållande till regeringens beräknade inkomster. Kassamässig redovisning av effekt för offentlig sektor, miljarder kronor Hushåll (1111) Höjt grundavdrag, för alla -23,38 -26,00 -25,70 Skattereduktion för låg- & medelinkomsttagare /år, /månad -13,40 -14,50 -14,30 Förvärvsavdrag mot kommunalskatt på PGI-anställning -10,08 -14,42 -15,20 Avvecklad värnskatt: En fjärdedel bort 2005, halverad 2006, bort 2007 -0,80 -1,80 Ingen skattereduktion för pensionsavgiften men full avdragsrätt för hela avgiften Delvis neutralisering av skiktgränser tfa full avdragsrätt för allmän pensionsavgift Sänkt skatt för alla i.st.f avdragsrätt för fackföreningsavgifter Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl privat barnomsorg & ROT-tjänster) -2,00 -2,20 -2,20 Royaltyinkomster från pat. uppfinningar befrias från skatt -0,02 -0,02 -0,02 -0,01 -0,01 -0,01 Utökad avdragsmöjlighet för arbetsresor (tot ) fr -0,70 -0,70 Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto -0,05 -0,09 Företag (1121) Effektiv bolagsskatt 28,(nominell) Införande av riskkapitalavdrag (Tak 100') -0,04 -0,10 Avvecklad dubbelbeskattning på utdelning: Fysiska personer halv 2005, bort 2006 -2,60 -5,70 Juridiska personer: halv 2005 bort 2006 -1,60 Interaktionseffekt tfa höjd bolagsskatt Kapitalvinstskatt privatbostäder (vid avvecklad fastighetsskatt) Ingen rätt till återköp av egna aktier Fastighetsskatt: Helt slopad fastighetsskatt -15,60 -21,90 -28,80 Förmögenhetsskatt: fastighetstaxeringsvärden &: Slopad sambeskattning 2004, skatt 2005, 2006 -1,30 -2,60 -3,10 Avgår: Inget behov av ny begränsningsregel i Arvsskatt: Ingen arvsskatt på bundet kapital vid -0,04 -0,04 7pe, löneunderl 900tkr/250tkr fr 2005 -3,30 -2,60 Finansiering av förbättrade förmåner i föräldraförsäkringen Skatt på bostadsbyggande, varor och tjänster Sänkt skatt på bostadsbyggande motsvarande halverad byggmoms -1,83 -2,00 -2,00 Avgår: Regeringens tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster Generell moms () på tidskrifter Sänkt energiskatt på MK1-diesel med /liter generellt. 1/7 2005 -0,36 -0,80 Sänkt energiskatt på MK1-bensin med /liter i målområde 1 -0,14 -0,15 -0,15 Sänkt skatt för jordbruket: Sänkning av dieselskatten till EU-snitt, /lit 2004 -0,82 -0,90 -0,90 Ingen skatteväxling enligt nu föreslagen modell i BP04 Ingen höjning av CO2-skatt (villaolja), energiskatt på el, diesel och bekämpningsmedel -2,10 -2,20 -2,16 Ingen sänkning av inkomstskatt m eller marginellt sänkt allmän löneavgift Inget budgettrixande med skattekrediteringar Offentligt skyddat arbete (OSA) redovisas som utgift på UO13 Bibehållna regler för anställningsstöd () -31,52 -41,83 -49,75 Tabell 12.2 Övriga inkomstförändringar på statsbudgeten 20042006 samt övergång till total inkomsteffekt på statsbudgetens inkomstsida Övriga inkomstförändringar och regleringar Inkomster av statens aktier tfa försäljning av statligt ägda aktier -0,90 -3,20 Avgift försäljning av högskoleutbildning Reglering av 2:a karensdag: Höjd arbetsgivaravg. m 0,3 p.e. (neutralt för företagssektorn) Effektivare uppbördseffektivitet och skatteindrivning Summa skattesänkningar (tabell 12.1) och övriga inkomstförändringar -27,43 -37,67 -47,54 Inkomster av försåld egendom (inkomsttitel ) Övergång till inkomsteffekt på statsbudgetens inkomstsida (då vissa skattesänkningar redovisas på ) Summa inkomstförändringar totalt på statsbudgeten 12 500 bostäder med en genomsnittlig byggkostnad på . SCB:s kostnadsuppgifter har uppräknats med prognos för utvecklingen av konsumentprisindex.