ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02N282 · 2003-10-07 00:00:00 — Folkomröstning om kärnkraftens framtid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förnyad prövning av kärnkraftens ställning genom att en ny folkomröstning i frågan hålls. ägde i en folkomröstning rum om kärnkraftens avveckling. Folkomröstningen var rådgivande, men de politiska partierna förband sig dock att följa omröstningens utslag. Precis som i ATP-omröstningen fanns tre olika linjer att välja mellan. Linje 1 stöddes av och näringslivet och innebar att kärnkraften skulle avvecklas i den takt som var möjlig med hänsyn till bland annat framtida behov av elektrisk kraft och upprätthållande av välfärd och sysselsättning. En identisk formulering återfanns på valsedeln för linje 2 bakom vilken Socialdemokraterna, och ett antal fackliga organisationer stod. Men linje 2 hade också en baksidestext, där bland annat utfästelser gjordes om att framtida energianläggningar av betydelse skulle ägas av stat och kommun. Linje 3 slutligen utlovade ett stopp för fortsatt utbyggnad av ytterligare kärnkraftverk och snabbavveckling av de kärnkraftsreaktorer som var i drift; skulle alla dessa vara avvecklade. I folkomröstningen lyckades inte något alternativ vinna egen majoritet. Linje 2 erhöll av de avgivna rösterna, linje 3 fick och linje 1 samlade . röstade blankt och valdeltagandet var det högsta hitintills i en svensk folkomröstning . Det har gått nästan detta beslut. Endast en reaktor har stängts av () och ytterligare en är föremål för beslut om avveckling (). Inte heller har frågan om kärnkraftens plats i den svenska energiförsörjningen avförts från den politiska dagordningen utan den fortsätter att vålla debatt och politisk splittring. Svårigheten att leva upp till de högt ställda ambitionerna i beslut alla reaktorer skall vara avvecklade till 2010 kan bero på att de yttre förutsättningarna har ändrats. Nya ekonomiskt konkurrenskraftiga och miljömässigt acceptabla energikällor har tillkommit i en långsammare takt än förväntat, som kärnkraftens negativa effekter bitvis omprövats. Men det kan också bero på att det finns en osäkerhet i hur beslutet i sig skall tolkas. ingick nämligen inte som något av de alternativ som folket hade att ta ställning till, utan tillkom efteråt på initiativ av socialdemokraterna. Denna skärpning i politiken har skapat en kvardröjande och ständigt närvarande osäkerhet. Arvet års folkomröstning verkar förlamande på svensk energiförsörjning och vad viktigare är, den reser en principiellt viktig fråga, nämligen den om hur länge en riksdag skall vara bunden av ett utslag i en formellt rådgivande folkomröstning. Mot bakgrund av vad som ovan sagts är det därför angeläget att dessa oklarheter kan undanröjas genom en förnyad prövning av frågan i en ny folkomröstning. Därutöver vill vi peka på ytterligare en omständighet till varför frågan bör tas upp på nytt. Under det gångna kvartsseklet har väljarkåren genomgått betydande förändringar. Uppskattningsvis 2,5 miljoner nya väljare har tillkommit och 1,5 miljoner försvunnit genom att de avlidit. Det är därför angeläget att de nya väljargrupperna får möjlighet att avge sin syn på frågan.
mot · GR02N283 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kreditgarantier. De företag som är verksamma utanför tillväxtregioner upplever ett starkt växande problem med sin kapitalförsörjning. Det gäller främst möjligheten att låna till investeringar och till sitt rörelsekapital. Utanför större tätorter och städer värderas fasta investeringar mycket lågt eller ibland till helt försumbara värden. Bankernas utlåning till investering i maskiner och lösa inventarier samt till deras rörelsekapital är mycket restriktiv. Detta förhållande uppmärksammades i den senaste regionalpolitiska utredningen, där regeringen fick i uppdrag att utreda och lämna ett förslag till kreditgarantier. Förutsättningarna för företagen att få lån har ytterligare försämrats. Utredningen om kreditgarantier måste påskyndas, så att får ett förslag att behandla.
mot · GR02N284 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik för alternativa fordonsbränslen. Vägtransporterna står för en stor andel av utsläpp av klimatgasen koldioxid. Detta är en följd av att vägtransporterna till är beroende av olja. Utan att det än så länge uppmärksammats särskilt mycket i , har EU lagt fram en strategi för alternativa vägtrafikbränslen samt antagit ett direktiv om biodrivmedel som syftar till att minska oljeberoendet i vägtransportsektorn. Ett skäl till detta är att minska miljöpåverkan, men EU:s initiativ syftar lika mycket till att öka försörjningstryggheten i transportsystemet genom att minska det ensidiga beroendet av ett bränsle. En svensk strategi saknas för alternativa vägtrafikbränslen och för uppfyllande av biodrivmedelsdirektivet. Enligt direktivet skall av vägtrafikbränslena vara förnybara . skall vara alternativa bränslen, vilket innebär att det brådskar att formulera en svensk hållning i dessa frågor. , inte minst , har en hög fordonsindustriell kompetens. En svensk strategi för alternativa vägtrafikbränslen måste inte enbart utgå från bästa möjliga miljöeffekter utan också utgå från svensk fordonsindustri och dess kompetens. är en ledande tillverkare av miljöfordon, när det gäller såväl personbilar som bussar. Denna position gäller det att utveckla. för alternativa bränslen innebär att marknaden för miljöfordon kommer att växa mycket snabbt och omfatta miljontals nya fordon . EU bedömer vidare att över hälften av dessa fordon kommer att vara gasdrivna, vilket överensstämmer med den inriktning svensk fordonsindustri arbetat med: metangasdrivna bussar och personbilar. Ett exempel på att svensk fordonsindustri ligger långt fram när det gäller metangasdrivna miljöbilar är att framtagandet av EU:s standard för godkännande av dessa fordon skett i samverkan med . Svenska industriföretag behöver en stark hemmamarknad för att kunna växa på exportmarknaderna. Det är på hemmamarknaden man kan lansera nya produkter och pröva marknaden inför den hårda konkurrensen på världsmarknaden. Det är därför viktigt att vi snabbt påbörjar det nationella arbetet med vägtrafikbränslen enligt och direktiv.
mot · GR02N285 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare åtgärder för att påskynda avskaffandet av EU:s förbud mot försäljning av snus. Forskare och motståndare mot rökning, i stora delar av världen, accepterar i allt högre grad att snusning är en av de mest verksamma metoderna för människor som vill sluta röka. Hälsovinsterna av byte från cigaretter till snus är mycket stora och kan faktiskt mätas i människoliv. I EU är svenskt snus fortfarande förbjudet. Cigaretter, cigarrer, piptobak, nässnus och tuggtobak är tillåtet. Både hälsoskäl och principen om den fria rörligheten av varor talar starkt för att snusförbudet bör hävas. Frågan prövas nu i . Detta är bakgrunden till att under föregående riksdagsår enhälligt uppmanade regeringen att i sitt yttrande till kraftfullt argumentera mot snushandelsförbudet samt att verka för ett skyndsamt avskaffande av detta förbud. Regeringen har avgivit ett tydligt yttrande till , där frågan får en rättslig prövning men den politiska dimensionen är minst lika viktig. Som en konsekvens av tydliga ställningstagande krävs nu också att frågan drivs med kraft av våra företrädare i EU. Detta gäller främst i ministerråd och i kommittéer eller arbetsgrupper under kommissionen. Det får inte råda någon om tvekan om var står i snusförbudsfrågan. Ju tidigare förbudet avskaffas, desto snabbare förbättras människors hälsa och desto fler liv kan räddas. Regeringen bör agera för att stärka företrädares agerande i denna riktning.
mot · GR02N286 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten bör privatisera aktierna i . Sonera saknar en kompetent privat storägare Svenska staten äger av Sonera. Den äger av bolaget. Den störste icke-offentlige ägaren är Robur Fonder, som innehar av företaget. Staten är inte en kompetent ägare av kommersiella företag. Ägandet utövas inte sällan irrationellt och med politiska förtecken. Statsägda bolag har sämre förutsättningar för tillväxt än sina konkurrenter. Andra hänsyn än bolagets bästa tillåts dominera, vilket skadar de statsägda företagens möjligheter att utvecklas. Den socialdemokratiska regeringens hantering av har visat detta med övertydlighet. I själva verket tjänar hanteringen av som en illustration till varför staten inte skall äga företag. Först försökte regeringen slå samman med norska . Den sammanslagningen fick avbrytas med ekonomiska och förtroendemässiga förluster som följd. introducerades sedan på börsen . Staten ägde då en 70-procentig andel av bolaget. gick samman med finska Sonera och bildade Sonera. fick ytterligare en stat som delägare, som om det vore lämpligare, lättare och rationellare för ett företag att ha två regeringar som ägare än en. Krånglet kring ägarstrukturen i har varit skadligt och försämrat bolagets möjligheter att hävda sig på en avreglerad och internationaliserad marknad. Samtliga statens aktier i bör säljas. Sonera bör slippa oket av fortsatt statligt ägande och irrationellt statligt ägarutövande. Bolaget behöver starka och kompetenta kommersiella ägare. Staten bör därför gå ur ägandet i Sonera helt och hållet.
mot · GR02N287 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla kärnkraftsavvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla effektskatten på kärnkraft.1 1Yrkande 2 hänvisat till SkU. Svensk energipolitik har hamnat i en återvändsgränd. Vi har tydliga målkonflikter som synes svåra att lösa. som vi ska minska klimatpåverkan genom att ej förbränna fossila bränslen ska vi avveckla kärnkraften, den elproduktion som inte ger några koldioxidutsläpp. Och detta trots att det inte finns alternativ framme. har redan bristande produktionskapacitet vad gäller el och då driver regeringen tillsammans med stödpartierna en linje som innebär att befintlig produktion ska ställas av. Det bästa vore nu om regeringen tillsammans med tillväxtpartierna på den borgerliga sidan kunde gå samman och föra en realistisk energipolitik syftande till att säkra energiförsörjningen för hushåll och industri till rimliga priser. Detta är en viktig faktor för vårt lands välstånd. Dessutom skulle en politik som innebär att vi använder våra kärnkraftsreaktorer så långt det är tekniskt möjligt skona vår miljö. Vi behöver då inte importera kolbaserad el eller dra igång avställda inhemska kolkraftverk. bör därför nu säga ifrån och avbryta den pågående kärnkraftsavvecklingen. Istället för att avveckla kärnkraften bör kärnkraftsskatten avvecklas. Skatt på kärnkraft kallas effektskatt en form av produktionsskatt och är en beskattning av den termiska effekten i en kärnkraftsreaktor. Med termisk effekt avses kärnkraftsreaktorns värmeproduktionsförmåga. Den skall betalas oavsett om reaktorn producerar el eller inte. D v s, även om man inte producerar elström, ska man betala en avsevärd summa i skatt. Jämför vilken annan produktion som helst så inser man hur absurd denna skatt är. betalas ca 2 miljarder i effektskatt, motsvarande ca per kWh. Effektskatten på kärnkraft har flera negativa effekter på både sysselsättningen, miljön och konkurrensen. Effektskatten är i praktiken en investeringsskatt och leder till att kärnkraftsägarna avstår från långsiktiga investeringar i befintliga reaktorer. De ökande skattekostnaderna överförs till hushåll och industri. Basindustrin, som direkt och indirekt ger jobb åt 270 000 människor, drabbas därmed också negativt av effektskatten. Effektskatten slår särskilt hårt mot de elintensiva industrierna. För de mest utsatta anläggningarna motsvarar en höjning av elpriset med /kWh en höjning av lönen för de anställda . Det visar vilka storlekstal som det handlar om. Konsekvensen blir att investeringar ifrågasätts, senareläggs eller går helt förbi. Detta är ett osunt konkurrensförhållande för svenska företag. Genom att elpriserna till följd av skatten blir högre än nödvändigt är det även ett bakslag för avregleringen av energimarknaden. Effektskatten hämmar tillväxten i landet. Företagens investeringsmöjligheter och deras arbetstillfällen är grundbultar i den svenska välfärden. Förloras detta innebär det att förlorar välfärd. Det är därför väsentligt att effektskatten avvecklas . Axel Darvik (fp)
mot · GR02N289 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka hemsändningsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de statliga bolagens service på landsbygden bör förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i högre utsträckning bör ta ansvar för handikapptillgängligheten vid sina serviceställen. 1 Yrkande 3 hänvisat till TU. Servicen på landsbygden måste byggas ut, inte försämras. Regeringen har ett stort ansvar att inte bara satsa på enstaka stora projekt i infrastrukturen. Det mycket finmaskiga servicenätet som gör att hela kan leva måste i ännu högre grad uppmärksammas. Regeringen har ett ansvar att se till servicen i hela landet fungerar. Det innebär att till exempel stötta lanthandeln på de små orterna. Stödet till hemsändning behöver ökas eftersom kostnaderna stiger och många kunder behöver hjälp med flera moment vid hemsändning av varor. Detta bör ges regeringen till känna. Det viktigaste stödet till lanthandeln är att så många kunder som möjligt kan få den service de behöver utan att tvingas åka till en större tätort. Att se till att de statliga bolagen i sina ägardirektiv har skyldighet att utse Apoteksombud och Systembolagsombud. Att och finns även utanför tätorterna är sådana åtgärder som regeringen måste ta på sig. Det kostar inte särskilt mycket för de stora rikstäckande bolagen men för den lilla lanthandeln kan det vara livsavgörande. Det kan också innebära skillnaden mellan att bo kvar eller flytta för många barnfamiljer och äldre på landsbygden. Att som kräva en viss omsättning är att avsiktligt utarma delar av landsbygden utan att kostnaderna för företagen nämnvärt påverkas. De statliga bolagens service på landsbygden bör förbättrats i enlighet med vad ovan anförts. Detta bör ges regeringen till känna. En annan viktig fråga är postservicen på landsbygden. På många ställen fungerar lanthandeln som utlämningsställe för paket och pengar. Då finns ofta krav på en större handikappanpassning än vad den lille lanthandlaren mäktar med ekonomiskt. I detta fall är det inte klarlagt vilket ansvar ska ta. Det är viktigt att så blir fallet och att samhället tar ett ansvar även i detta sammanhang. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02N294 · 2003-10-07 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen i samband med omstruktureringen av forskningsinstituten kommer med förslag om hur universitet och högskolor kan gå in som delägare i forskningsinstituten. pågår en omstrukturering av industriforskningsinstitutssektorn. Det borde i samband med detta också vara aktuellt att pröva hur finansieringen av industriforskningsinstituten skall se ut . är näringslivet, i form av ägarföreningar, stora delägare i instituten. I de flesta forskningsinstitut har man majoritet. Förväntningarna att näringslivet skall stå för av de nödvändiga strategiska satsningarna har visat sig omöjliga att genomföra. Ägargrupperna är, med några få undantag, alltför ekonomiskt svaga. 3 Behovet av en förstärkning av forskningsinstituten I olika sammanhang har det från regeringens sida betonats vikten av att institutssektorn förstärks. Regeringsföreträdare har talat om en fördubbling , men för att det skall vara möjligt krävs starka, engagerade och långsiktiga ägare. Det kan mot denna bakgrund vara intressant att fundera över relationen mellan den renodlat akademiska sektorn universitet och högskolor och industriforskningsinstituten. Vi menar att universiteten och högskolorna skulle kunna utgöra starka och självständiga delägare till forskningsinstituten motsvarande av det totala ägarkapitalet. Om ett universitet eller högskola initierar ett nytt forskningsinstitut bör ägarandelen kunna vara ännu större. Vi ser det dock som en fördel om även näringslivet och staten har ett aktivt ägarintresse i instituten. Genom att ge universiteten och högskolorna möjlighet att använda kapital och driftsresurser även till forskningsinstituten kan en starkare, mer stabil och långsiktig ekonomisk grund skapas. Ett närmare samarbete mellan ett universitet eller en högskola och ett forskningsinstitut skulle underlätta för instituten att utgöra den bro mellan akademin och näringslivet som det är tänkt att de skall fungera som. Forskningsinstituten skulle också utgöra viktiga förstärkningar när det gäller att genomföra högskolans tredje uppgift. Universitet/högskolor och forskningsinstitut skulle kunna samutnyttja ett antal funktioner som laboratorier, utrustning, lokaler, datatjänster etc. Även då det gäller forskare och professorer skulle ett samutnyttjande kunna vara möjligt. Personalens övergång från institut till högskola och vice versa skulle underlättas. Forskningsinstituten har också viktiga erfarenheter av att kommersialisera forskningsresultat, vilket kan komma universiteten och högskolorna till del. Vi menar att mycket talar för att ett delägande av forskningsinstituten från universitetens och högskolornas sida skulle ge både institut och högskola stora fördelar. För del är det självklart att staten skall stå för både basfinansieringen och en stor del av projektfinansieringen även när det gäller forskningsinstituten. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur universitet och högskolor kan bli delägare i forskningsinstituten.
mot · GR02N298 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om leveranssäkerhet av el. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av avreglering av elmarknaden. Samhället har blivit alltmer sårbart och alltmer beroende av säker elförsörjning. Elektriciteten spelar en central roll i vårt dagliga liv. Hela den struktur på vilken samhället är uppbyggt vilar på att det finns en god och stabil tillgång på el och att den finns tillgänglig. Frågan om tillgänglighet är en fråga om leveranssäkerhet. Det är elbolagens ansvar att verka för att elleveransen är tryggad och att samhällsmedborgare och företag tryggt kan lita på eltillgången. Så är inte fallet . har vi i vårt land fått erfara innebörden av utebliven eleverans. Det stora avbrottet vid , , ledde bland annat till att äldre och handikappade vilka inte har kontinuerligt stöd från kommunen inte klarade av sitt dagliga liv. drabbades 100 000 människor. var det ett nytt stort elavbrott som innebar att fem miljoner människor drabbades i och . Det finns anledning att ifrågasätta hur bristande investeringar och avreglering av elmarknaden generellt gjort elförsörjningen onödigt känslig för störningar. Strömavbrott är inte en fråga som enbart berör de regioner i landet som är tätbefolkade. I glesbygden är strömavbrott en del av vardagen. I de flesta fall kommer sig strömavbrotten av att röjningen av kraftledningsgatorna inte sköts på ett korrekt sätt. Träd tillåts växa där de tidigare blev avröjda och lägger sig sedan ner över ledningarna. Besparingen som kraftledningsbolagen gör när de inte röjer handlar helt enkelt om att de vill göra en större vinst. Denna vinstmaximering leder till att företag och enskilda människors dagliga liv inte fungerar. Detta är orimligt! Visserligen behöver inte kunderna betala för nätavgiften men det finns inga regler om ersättning för förstörd mat eller utesluten produktion eller utebliven försäljning. Kraftbolagen tar inte sitt ansvar. De har i kontrakt med kunder åtagit sig att klara av leveransen av el. På grund av försummelse vad det gäller säkerhetstänkande och frågor rörande underhåll klarar de inte det här. måste som högsta beslutande organ i värna såväl om den enskilde medborgaren som om företagens möjlighet till att bibehålla sin produktion. Den rådande lagstiftningen måste förändras så att elleveranssäkerheten kan garanteras till såväl medborgare som företag.
mot · GR02N301 · 2003-10-07 00:00:00 — Regionalpolitiskt perspektiv på beslut om förläggning av myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka den regionalpolitiska betydelsen i beslut om förläggning av myndigheter i landet. har beslutat om en regionalpolitik med rubriken för tillväxt och livskraft i hela landet. Regionalpolitiken har därmed inriktningen på en politik för hållbar regional utveckling i alla delar i landet. Viljeinriktningen är bland annat att stimulera så att god service kan tillhandahållas i alla delar av landet. Politiken ska bidra till att människor och företag har tillgång till kommersiell och offentlig service. Med offentlig service avses servicefunktioner som tillhandahålls av såväl statliga som kommunala aktörer. För att förverkliga den politiska målsättningen är det nödvändigt att alla statliga myndigheter och verk tar regionala hänsyn vid omorganisationer och utlokaliseringar. har berövats länets samtliga anstaltsplatser. Dessa nedläggningar, som genomförts utan att motsvarande alternativa anstaltsplatser inrättats, innebär i förlängningen att inte kan uppfylla den lagstadgade närhetsprincipen som var idéen bakom kriminalvårdsreformen. Den principen innebär att den intagne ska kunna inlemmas i samhället på ett smidigt sätt på hemorten i samarbete med lokala institutioner som socialtjänst, arbetsförmedling, försäkringskassa osv. Detta exempel visar hur viktigt det är att alltid ha ett regionalpolitiskt perspektiv när man fattar beslut om förläggningen av anstaltsplatser, verk och myndigheter. Detta för att inte i förlängningen skapa hinder för kommuner och landsting att uppfylla de lagstadgade politiska målen.
mot · GR02N302 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om naturgasens roll för energiförsörjningen. Om svensk välfärd skall kunna utvecklas och arbetslösheten hållas nere krävs en stark industriell utveckling. Därför måste det vara lätt för näringslivet att finnas i . Detta får dock inte åstadkommas genom att bjuder under andra länder när det gäller löner och arbetsvillkor. Istället måste vi satsa på ett bra klimat för industrin när det gäller kompetens, infrastruktur och energiförsörjning. Det finns goda skäl att oroa sig för energiförsörjningen. Ökad industriell produktion kräver ofta mer el, men investeringarna i ny elproduktion har varit låga . har användningen av el ökat , medan produktionskapaciteten varit nästan oförändrad. Marknaden närmar sig en bristsituation med höga priser och ett ökat importberoende. Även när det gäller energisystemet i övrigt finns skäl att överväga en utbyggnad i . I våra konkurrentländer är naturgasnätet i allmänhet väl utbyggt. Företagen har därmed tillgång till ett miljövänligt gasformigt bränsle till ett attraktivt pris vid sidan om övrigt utbud av energi. I har dock utbyggnaden av naturgasnätet gått långsamt. Än så länge är det endast cirka 30 av cirka 290 kommuner som har naturgas. En ytterligare utbyggnad skulle bredda utbudet av bränslen och därigenom stärka det industriella klimatet. I de 30 kommuner som har tillgång till naturgas har detta bränsle blivit särskilt uppskattat inom industrin. av naturgasen används inom tillverkningsindustrin. En del naturgas används också för kraftvärme där den ersätter importerad kolkraft. En utbyggnad av naturgasnätet ger företag möjlighet att gå över från kol, olja och gasol till naturgas som har lägre miljöbeskattning. Tack vare det kan företag minska sina kostnader och utsläpp samt förbättra arbetsmiljön. Därigenom stärks företagens konkurrenskraft. En utbyggnad skulle också stärka infrastrukturen i de områden som berörs samt ge sysselsättning . Ledningsburen energiförsörjning innebär ökad försörjningstrygghet och en avlastning av vägnätet. Mot ovanstående bakgrund är det viktigt att tillkännager att naturgas har en viktig roll i den framtida svenska energiförsörjningen.