ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ418 · 2003-10-07 00:00:00 — Införande av fiskelicens för turismen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få möjlighet att ge riktade licenser för viss art även till dem som har hel- eller deltidsjobb i land. infördes möjligheten för att utfärda yrkesfiskelicens även för visst fiske. Detta är ett mycket positivt förslag som kan ge möjlighet till viss nyrekrytering till fiskarkåren, men det ger också möjlighet för de fiskare som vill gå i land och kombinera detta med fiske. Detta är inte minst viktigt för att få en brygga mellan de äldre fiskarna och de yngre så att kunskap kan överföras på ett bra sätt. Flera trodde att detta var en möjlighet främst för det småskaliga fisket och en utveckling av turismen inom fisket som kunde få en möjlighet att vidareutvecklas i och med denna åtgärd. Så har dock inte tolkat införandet av yrkesfiskelicens för visst fiske. Kvotfördelningar och andra restriktioner gör att fisket blir olönsamt vilket leder till att många fiskare tvingas lämna fisket och ta jobb i land. Drömmen om att kunna utveckla en lönsam verksamhet som fiskare finns kvar. Kunskapen finns och borde kunna tas till vara. Den möjlighet de då har är att satsa på ett fiske där inkomsterna kommer från dem som deltar i fisket och inte från produkten som fiskas. Och är det både den enskilde fiskarens och kustkommunernas möjlighet att utveckla turismen. De arter som det mest handlar om är fiske efter hummer, krabba och kräfta, arter som fiskas med burar på ett för miljön mycket bra sätt. Problemet är att en rörelse behöver byggas upp både vad gäller ekonomi och kunder. När en fiskare har gått i land tappar han sin yrkesfiskelicens och har endast möjlighet till ett begränsat antal redskap så som vi alla. För att starta en rörelse där gästerna betalar stora pengar för att delta måste den som driver verksamheten ha möjlighet att ha ett större antal burar än fritidsfiskaren, dels för att ge möjlighet att kunna göra mer än en tur per dag, dels för att kunna gardera sig för blåsigt väder. Innan ekonomin är så stark i den nya verksamheten för den enskilde fiskaren kan han inte lämna sitt fasta jobb i land. För att ge möjlighet att utveckla turismen i våra kommuner och ge möjlighet att ta till vara den kunskap som finns hos fiskare som gått i land föreslår undertecknad att får möjlighet att ge riktade licenser för vissa fiskearter även till fiskare som har hel- eller deltidsjobb i land.
mot · GR02MJ419 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar, resurser och aktiva planer för att hålla skärgårdens marker öppna. Skärgårdens natur är unik och bevarandevärd, men det som sker är att inom de områden som har ett starkt tryck från fritidsboendets sida håller grannskapet på att växa igen. Detta på ett för naturen och miljön förödande sätt. Detta är markområden som i jordbrukshänseende är klart olönsamma och som i princip enbart passar till köttdjursproduktion. Strandängar växer igen och kostnader för djurhållning med färjetransporter, stängsel, tillsyn och röjning avskräcker nya skärgårdsbönder att investera. När en djurtransport med färja kostar krävs stor utväxling av de köttdjur som betar på strandängar och på skärgårdsmark. Betesdjur är dock det som mest effektivt och naturriktigt håller ett skärgårdslandskap öppet, men det kostar mer än annan köttdjurshantering och ger mindre i ersättning. Det finns en efterfrågan av kött, t.ex. Kaprifolkött i , som går att identifiera som betesdjur som betat på strandängar och i hagmarker. Det krävs dock en aktiv handling från samhällets sida för ett bevarande av ett öppet skärgårdslandskap eftersom denna mark sedd ur produktionsintresse är obefintlig. Dessutom måste man aktivt ta en diskussion om vad som är bevarandevärt. Är det igenväxt natur där varken djur betar eller mänsklig hand brukar? Detta måste föras med i beslutet om och när reservatsbildningar skall ske. Är svensk skärgårdsnatur bevarandevärd borde även statens intresse vara att bevara marken öppen. För att nå det bästa resultatet i dessa områden är troligen ett stärkt samarbete och avtal med aktiva brukare att föredra, ekonomiskt för både stat och enskild djurhållare såväl som för det allmänna intresset. Staten måste bli bättre i sin roll att ansvara för förvaltningsplanerna och göra detta tillsammans med aktiva brukare av marken. Det avgörande för en levande skärgård är att den inte växer igen med obrukbara ängsmarker som följd. Finns ett nationellt intresse för detta är det rimligt att begära ett nationellt ekonomiskt ansvar som skapar dessa förutsättningar. De resurser som är avsatta för inköp och ersättningar bör även kunna överföras till att användas för skötselplaner och skötselåtgärder.
mot · GR02MJ420 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på morkulla. är vårjakten på morkulla borta. Det var något naturvårdare arbetat för länge och i och med EU-medlemskapet hjälpte EU:s fågeldirektiv, som förbjuder jakt under häckningstid, till att få bort den. Men kom en studie, som visar att parning och häckning hos morkulla pågår långt in och att den kan pågå även efter . Det är , , som gjort undersökningen, som alltså visar att även dagens jakt sker under häckningstid. Den undersökning som genomförde gjordes , nämligen 2000 och 2001. Turligt nog var och helt olika, den ena blöt och den andra torr, varför man inte kan dra slutsatsen att resultatet kan förklaras av olika väder. Undersökningen visar att morkullans spel, det så kallade morkulledraget, då hanen flyger och letar honor och låter höra sina karaktäristiska läten, är mycket väderberoende. Morkullehanen vill ha varmt och fuktigt väder. De bästa biotoperna är fuktiga och näringsrika lövskogar. Morkullan lever nämligen i hög grad på daggmask, som finns i den biotopen. Hanen är polygam. Det gäller att sprida sina gener när tillfälle ges och en revirhävdande hane tar verkligen tillfället i flykten. När han lyckats attrahera en hona bevakar han henne tills äggläggningen börjar. Då lämnar han henne för att finna fler parningsberedda honor. Långt in spelar han. Studierna visar att spelmaximum inträffar i majjuni i för att sedan snabbt avta . I infaller maximum i majjuni, men spelet är intensivt även . I infaller maximum och spelet är lika intensivt som . Med andra ord: parningen pågår in , då alltså även häckning inleds. Honan ligger på ägg , ungarna kan flyga korta sträckor , men är inte helt självständiga förrän enligt uppgifter i litteraturen. Det kan inte betyda annat än att den start som finns för jakten på arten är för tidig. Morkullan häckar fortfarande då, även om en del fåglar inleder flytten söderut. Om ska kunna agera kraftfullt mot den jakt på vårsträckande fågel som , , , , med fler länder i södra bedriver, måste det vara fullkomligt klart att det inte finns jakt här som strider mot EU:s fågeldirektiv. Det var alldeles uppenbart att den tidigare jakttiden för morkulla med start första måndagen gjorde det. Att det dessutom inte kan anses etiskt försvarbart att jaga då det finns smått i markerna och då många djur lätt störs gjorde jakten än mer oacceptabel. Men även jaktstarten infaller under häckningstid och strider alltså även den mot EU:s fågeldirektiv, som ju ska utgöra minimikraven i unionen. Tiden för när jakt på morkulla kan börja måste alltså ånyo omprövas.
mot · GR02MJ424 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen initierar en utredning angående djurskyddsaspekter på jakt i samarbete med och . tillkännager för regeringen som sin mening att 11 § jaktförordningen bör ändras så att både och skall pröva fångstredskapen. tillkännager för regeringen som sin mening att omprövning av existerande typgodkännanden sker utifrån författningsändringen i yrkande 2. tillkännager för regeringen som sin mening att de fångstredskap som syftar till att fånga viltet levande prioriteras i den omprövning som beskrivs i yrkande 3. Djur vars liv påverkas av människan skyddas av samhället genom djurskyddslagen. Det gäller korna, det gäller hundarna men det gäller inte älgarna och rapphönsen. I står de vilda djuren helt utanför lagen. I andra länder, till exempel , omfattas även de av djurskyddslagstiftningen. I gäller att jakt inte får bedrivas så att djuren utsätts för onödigt lidande. Trots detta sker de facto ett stort antal skadskjutningar och undermåliga eftersök. Tillsynen över hur jakten drabbar djuren är svår att genomföra. Det är därför viktigt med ett regelverk som innebär att de situationer som medför hög risk för otillbörligt lidande för djuren frångås. Utredning angående djurskyddsaspekter på jakt Jakt med hagel respektive kulgevär måste bedrivas på ett sådant sätt att jakten är i samklang med de etiska värderingar vi har i samhället. Områden som särskilt bör uppmärksammas är t.ex. jakt med hagel på rådjur och gäss, jakt med drivande hund på rådjur och rapporter om ökad skadeskjutning på änder med de nya stålhaglen. Mycket av detta kan sannolikt avhjälpas med högre krav då det gäller skjutkompetensen hos jägaren (t.ex. genom att lagfästa ett krav om godkänt skjutprov innan jaktkort kan lösas). En utredning angående djurskyddsaspekter på jakt bör initieras. Utredningen bör utföras i samarbete med och den nya . Fällfångst av djur är också ett område där djurskyddsproblem förekommer. Fällfångst regleras i genom jaktförordningen (1987:905) samt föreskrifter om jakt och statens vilt (NFS 2002:18). Jaktförordningen 11 § stadgar att fångstredskap skall vara av godkänd typ för att få användas. Prövningen sker av efter samråd med . Dagens prövningsförfarande har medgett tillstånd för t.ex. snarning av räv och användande av levande fågel som lockbete vid fångst av duvhök. Det finns därför anledning att se över rådande bestämmelser så att djurskyddsaspekterna stärks vid typgodkännandet, enklast genomförs detta genom en ändring av jaktförordningens 11 § så att både och skall pröva fångstredskapen. En omprövning av existerande typgodkännanden utifrån denna utvidgning bör också ske. I ett första steg bör de fångstredskap som syftar till att fånga viltet levande omprövas.
mot · GR02MJ425 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till nödvändiga åtgärder för att procentuell tillsats av socker skall framgå på livsmedel, på liknande sätt som när det gäller procentuell fetthalt. begär att regeringen återkommer med förslag till nödvändiga åtgärder för att annat sötningsmedel och procentuell tillsats skall specificeras på livsmedel. Vi har ökade problem med fetma i . Det gäller såväl vuxna som barn. Med fetma ökar risken för sjukdomar, t.ex. typ 2-diabetes, hjärt-kärlsjukdomar, tidigt åldrande och vissa cancersjukdomar (bröstcancer och tjocktarmscancer). Vi rör på oss för lite, och äter dåligt ur ett hälsoperspektiv. Det är framför allt minskat fett- och sockerintag som är nödvändigt. Liksom ett ökat intag av frukt och grönsaker. Människor är i allmänhet ovetande om hur stor mängd socker som finns i livsmedel som används dagligdags. Att godis, söta flingsorter, läsk etc innehåller mycket socker vet man, men inte hur mycket. När det gäller andra produkter tänker man inte alls på att stora mängder socker kan ha tillsats för smakens skull. I olika halvfabrikat t.ex. , forskare i medicinsk och fysiologisk kemi samt i aptitreglering, är starkt kritisk till det stora sockerintaget i vårt land. För stort sockerintag kan leda till beroende, och kan grundläggas redan i barndomen med för mycket läskedrycksdrickande t.ex. Av befolkningen har ett så stort sockerintag att de uppskattas vara mer eller mindre sockerberoende. Över huvud taget är det viktigt att vi bli mer medvetna om att ett högt sockerintag inte är bra för våra kroppar och att vi behöver ändra våra kostvanor. Framför allt behöver vi äta mer frukt och grönsaker. Kampanjer mot fett har visat sig relativt framgångsrika. Människor har lärt sig att automatiskt titta på innehållsförteckningar och letar efter hur många procent fett som livsmedlet innehåller. Att det ska framgå tydligt är reglerat. Hur många procent socker som en vara innehåller borde kunna framgå lika enkelt. står det bara i bästa fall att varan innehåller socker, men inte i vilken mängd. Eftersom både fett och socker kan bli smakförhöjande, kan ett fettsnålt livsmedel innehålla stora mängder socker, något människor inte är medvetna om. Om vi ska kunna övergå till att bli mer observanta på sockermängd, på liknande sätt som på fettmängden, är det viktigt att vi ska kunna överblicka det. Det gäller förstås att också vara observant även på andra typer av sötningsmedel som tillsätts och som har inverkan på vår kropp. Det är allt annat än säkert att ett annat sötningsmedel är bättre. Vilket sötningsmedel det handlar om och i vilka procentuella mängder bör också framgå. Ju mer upplyst man är som konsumet, desto större är möjligheten att man själv kan börja ifrågasätta sina egna kostvanor, och välja livsmedel grundat på större kunskap.
mot · GR02MJ427 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Hästakuten vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påbörja en successiv återuppbyggnad av grundutbildningsanslagen vid utbildningar. stängde hästakuten vid veterinärutbildningen på , (SLU). Vid en interpellationsdebatt konstaterade jordbruksministern att det troligtvis inte rörde sig om en permanent stängning, utan at akuten troligtvis skulle öppnas igen . Så har inte skett, senaste budet är att kliniken åter skall öppnas . Undervisning och praktik vid hästakuten har utgjort en grundläggande del av den praktiska undervisningen för veterinärstuderande. Det är beklagligt att hästakuten i är stängd. Tack vare en mycket lojal personal har skadorna kunnat hållas på en låg nivå. finns det dock studerande som inte fått göra sin kliniska utbildning på häst. Detta är i längden inte acceptabelt. Dels för att den är en viktig del av veterinärutbildningen, dels för att hästägarnas möjlighet till god djurhållning beskärs kraftigt. Det är en statsangelägenhet att bevara kvaliteten på undervisning, forskning och djursjukvård vid den enda veterinärfakulteten i landet. Att vara universitetsveterinär är föga glamoröst. Ofta har veterinärerna betydligt sämre lön än på den öppna arbetsmarknaden. Att vissa ändå väljer att stanna kvar beror på att de har ett genuint forskningsintresse och att de vill sörja för att framtidens svenska veterinärer har fortsatt hög kompetens. Att anses ha en veterinärutbildning i hög internationell klass har inte kommit av en slump, utan genom hårt arbetande personal! Det finns ett kraftigt underskott på veterinärkompetens i samhället, vilket gör att veterinärer anställda vid inte har svårt att få anställning utanför . Den kliniska delen av utbildningen är mycket viktig. De flesta yrkesverksamma veterinärerna i arbetar i klinisk praktik. Det är därför inte märkligt att värna om den kliniska utbildningen vid SLU. Utbildningen är unik i och har tagit att bygga upp. Att rasera den går däremot mycket snabbt! är det viktigare än någonsin att det finns en veterinärutbildning som väl förbereder studenterna på situationer som kan uppkomma. Med öppna gränser och ökad rörlighet kommer mycket gott, men även risker för smitta och sjukdom. Då förslår det inte att studenterna vid landets enda veterinärutbildning aldrig kommer i kontakt med hästar som är så sjuka att de inte kan komma och trava hem . föreslår i sin anslagsmotion för utgiftsområde 15 och 16 att: I den moderata budgetmotionen påbörjar vi en successiv återuppbyggnad av grundutbildningsanslagen genom att tillföra universitet och högskolor ökade resurser. Den extra satsningen utöver regeringens anslag inkluderar en kvalitetsförstärkning av utbildningar.
mot · GR02MJ428 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning om att ge restauranggäster möjlighet att få enkel information om resultat av livsmedelstillsyn vid besök på restaurang i enlighet med vad i motionen anförs. Restauranggäster har små möjligheter att på ett enkelt sätt kunna få information om hur den restaurang man tänkt besöka sköter sin livsmedelshygien. Ett bra sätt att öka medvetenheten hos både restauranggäster och restauranger är att på lämpligt sätt anslå de senaste resultaten från livsmedelstillsynen på väl synlig plats i restaurangen. I infördes ett system som uppenbarligen uppskattas av seriösa restauranger och medvetna restauranggäster. Vi borde därför också i pröva att göra något liknande.
mot · GR02MJ429 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en rimligare fördelning av reservatsmark. har beslutat om att avsätta stora areal skogsmark för att bl a garantera den biologiska mångfalden. Anvisningen av medel för detta sker med stora belopp för att göra dessa avsättningar möjliga. I olika sammanhang har påtalats vikten av att dessa avsättningar sker på ett för ändamålet godtagbart sätt och att avsättningarna ska koncentreras till landets sydligare delar. Dessvärre så har dessa reservat tillkommit i huvudsak i , där reservatsarealerna bör kunna sägas ha nått sitt maximum. Detta förhållande drabbar berörda bygder på ett olyckligt sätt genom minskad sysselsättning, försämrad service och utflyttning. Dessutom sjunker viktiga inkomster för nationen och därmed möjligheterna att bidra till behållen och stärkt välfärd. I många sammanhang har påtalats de möjligheter som reservaten ger när det gäller turism och friluftsliv. Vi har inte grund för sådana påståenden och dessa reservat har aldrig bidragit till att öka näringsunderlaget. De anordningar som uppförts i vissa reservat förfaller nu så sakteliga och innebär för de eventuellt besökande ibland näst intill livsfara. Detta beror då ytterst på att anslagen för drift och underhåll av reservaten är helt otillräckliga och något hopp om att detta förhållande skulle förändras inom överskådlig tid är inte att vänta. I sammanhanget bör också påtalas att det i mycket större utsträckning bör beaktas kvalitet vid avsättningar, inte enbart att maximera areal i förhållande till tillgängliga medel. De avsättningar som och ska ske, måste i huvudsak göras i Syd- och . måste fortsättningsvis fredas från ytterligare reservatsbildningar.
mot · GR02MJ438 · 2003-10-07 00:00:00 — Nationell strategi för integrerad utsjöplanering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett särskilt program och en utvecklad nationell strategi för integrerad utsjöplanering i svensk ekonomisk zon och utanför territorialvattengräns. Det mänskliga trycket på växt- och djurlivet i våra kust- och havsområden ökar dramatiskt och utgör ett allt större hot mot den biologiska mångfalden. Det har skett en snabb ökning av aktiviteter även långt ut till havs i våra utsjöområden. Arealbehovet för verksamheter såsom fiske, olje- och gasplattformar, sand- och grusutvinning, kablar och rör, militäraktiviteter, sjöfart, vindkraft m.m. riskerar att överskrida den areal som behövs för att säkerställa skyddet av våra arter, habitat och ekosystem. Detta ger anledning till oro. Det är många olika intressen som konkurrerar med varandra om hur de resurserna ska användas och hur den miljön ska skyddas. Olika verksamheters ökande anspråk på våra havsområden har gjort att konflikter mellan olika intressen blivit vanligare. Utanför territorialvattengränsen, men inom ekonomiska zon, finns ingen övergripande koordinering av planering och förvaltning av olika aktiviteter. Ansvaret för utsjöområdenas naturresurser är uppdelat mellan olika sektorsmyndigheter och vilar ytterst på regeringen. För att undvika onödiga konflikter och minimera påverkan på vår havsmiljö behövs en mer planmässig hantering av hur våra utsjöområden används och skyddas samt en ökad integrering vid planering och förvaltning av olika aktiviteter. Såväl berörda sektorsmyndigheter som andra intressenter bör involveras i denna process för att gemensamt främja en hållbar utveckling i våra kust- och havsområden. WWF har engagerat sig i denna fråga, framför allt som observatör i OSPAR och , och vi bedömer att tiden nu är mogen för ett mera aktivt initiativ från sida. , i samband med ett regeringsuppdrag att redovisa ett undersökningsprogram avseende vindkraftparkers effekter på naturmiljön i havsområden, lämnade in ett förslag till regeringen om behovet av planering av våra havsområden, PM: Behov av planering av verksamheter och intressen i svensk ekonomisk zon utanför och innanför territorialhavsgränsen (M2002/665/Na). Med denna bakgrund bör regeringen ta initiativ till att berörda myndigheter startar ett arbete med ett särskilt program om och en nationell strategi för integrerad utsjöplanering i svensk ekonomisk zon utanför territorialvattengränsen.
mot · GR02MJ439 · 2003-10-07 00:00:00 — Konsument- och djurskydd inom främst hästhållningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av konsument- och djurskyddet inom främst hästhållningen. har inneburit stora förändringar inom hästhållning och hästavel i . Hästantalet har ökat och nya raser och nya användningsområden har tillkommit. Hästsverige har vuxit med intressen som ännu inte fått någon plats i det etablerade Organisationssverige. Hästägaren har blivit konsument. Semintekniken har introducerats och har kommit att utgöra den dominerande befruktningstekniken inom hästaveln. Hästaveln har internationaliserats och har anslutits till EU. Utvecklingen har medfört tvister och skapat samarbetssvårigheter mellan och inom organisationerna. Mycket talar för att en del av dessa uppstått till följd av att lagar och regler inte varit anpassade till förändringarna. Andra kan bero på att de nya hästägarna inte känt sig hemma i de gamla strukturerna. Avelsmässiga djurskyddsåtgärder har försvårats, inte bara för hästar. Ny kunskap och inte minst datatekniker har också tillkommit som förändrat möjligheterna till att angripa gamla problem på nya sätt. Till följd av turbulensen på hästområdet har näringen själv inte haft kraften att se möjligheterna och samverka för att genomföra de förändringar som gagnar helheten. En översyn av konsument- och djurskyddet är därför av strategisk betydelse. Översynen bör granska lagstiftning och statliga regelverk som stärker detta skydd men ändå står i samklang med EG-rätten. Av särskild vikt för utredningen är att undersöka förutsättningarna för en kontrollverksamhet för hästhälsa som ger möjlighet att använda avkommeundersökningar i avelsarbetet samt om regler kan införas som ger möjlighet att utkräva skadestånd av tillverkare/försäljare av produkter avsedda för djur, om dessa produkter ger upphov till skada på djuret. Översynen bör också undersöka möjligheterna att bilda en struktur där frågor av gemensamt intresse för hästsektorn kan beredas och hanteras. Denna struktur skall bevaka hästens och hästägandets intressen och därmed komplettera dem som inrättats för att främja sport eller ras. En sådan struktur kan sannolikt utvecklas från befintliga verksamheter.
mot · GR02MJ440 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av huvudmannaskapet för försöksdjursveterinär. Försöksdjursveterinärerna har en mycket viktig uppgift när det gäller tillsynen över den grupp djur som används inom forskningen för läkemedelsindustrin m.m. Som tillsynsveterinär är det av yttersta vikt att man kan göra en objektiv bedömning utifrån gällande lagstiftning och att man vid upptäckt av missförhållanden inte undviker att göra en anmälan om händelsen/hanteringen. Det kan vara nog så svårt om det handlar om kollegor och ännu svårare om det rör arbetsgivaren. Veterinärerna har tillsynsuppgifter i föreskrifter som gör att de inte borde vara anställda av dem som de ska bedriva tillsyn av. Svårigheter att kritisera den hand som föder en är en etablerad och accepterad tes och vi kan inte se att det är annorlunda inom detta område. Det är av stor vikt att veterinären kan utföra sitt arbete utan rädsla eller ovilja att anmäla eventuella brister i hanteringen.