mot · GR02Fi239 · 2003-10-07 00:00:00 — har vi avsatt mer än 2,5 miljarder mer än regeringen för detta ändamål. Vi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever med handikapp. Vi föreslår ett inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut, som integreras i . Detta sker parallellt med att uppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet. Den boskillnad som gjorts genom att bryta ut Myndigheten för skolutveckling från det gamla var en början till att skapa en tydligare ordning, men inte tillräckligt. skall ges en självständig ställning och därmed svara för mer fristående kvalitetsuppföljning fritt från den politiska sfären. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -1 241 000 -1 298 000 -1 298 000 -1 200 000 -1 200 000 -1 200 000 Statens insatser bör koncentreras till områden som är av allmänt intresse och som är helt beroende av statliga medel för att verksamheter skall komma till stånd. Kulturpolitiken måste också stå väl inför den nya tiden, med allt vad det innebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nytt sätt att ta till sig kulturupplevelser. De fria teater- och dansgrupperna bör få ett extra stöd. Det är nödvändigt att reglerna kring kultursponsring tydliggörs. Kulturskaparnas arbetsvillkor bör ses över. Funktionshindrades tillgång till kultur måste förbättras. Vi ökar stödet till såväl som Malmöoperan, liksom till vården av vår kulturmiljö. Betydelsen av form och design betonas. Idrotten måste bli mer självständig från statens villkor för bidrag. Idrotten bör få en betydligt större avkastning från spelmarknaden, för att därmed kunna öka sin självfinansieringsgrad. Medel till folkhögskolor anslås under utgiftsområde 16. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -1 234 399 -1 345 426 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Statens institution för ekologisk hållbarhet Det är viktigt att möjliggöra byggande eftersom bostadsbristen i vissa regioner riskerar att bli ett hinder för hela landets tillväxt. Den socialdemokratiska bostadspolitiken har resulterat i att byggandet i är bland lägsta. står tusentals huvudsakligen skattefinansierade lägenheter tomma i glesbygdens centralorter. För att skapa goda förutsättningar för byggande krävs många förändringar. Bland annat måste skatterna sänkas rejält. består av hyran för en nybyggd lägenhet av skatter och avgifter. Dessutom krävs en reformering av plan- och byggprocessen och ökad konkurrens inom byggsektorn. Vidare krävs förändringar i dagens hyressättningssystem för att det skall bli lönsamt att bygga nya hyreslägenheter. En investering i hyreshus måste ge en långsiktig avkastning. Investeringsbidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har inte medfört vare sig mer eller bättre byggande. Det skall avskaffas. Bostadsbidragen renodlas för att endast utgå till barnfamiljer. Vissa övergångsregler behövs för att säkerställa att inte ett nödvändigt studentboende försvåras. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling -1 100 000 -1 100 000 Budgetpropositionen visar att regeringen håller fast vid en föråldrad regionalpolitik. Såväl forskning som praktisk erfarenhet visar att traditionell regionalpolitik inte leder till regional utveckling. Undanträngningseffekten av regionalpolitiska insatser gör att nettoeffekten på sysselsättning och investeringar blir noll , eller ibland t.o.m. negativ. Målet för regionalpolitiken bör vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Genom att bland annat förbättra och bygga ut vägnätet och IT-infrastrukturen, sänka socialavgifter och drivmedelsskatter samt i övrigt förbättra villkoren för företagande läggs grunden för tillväxt i hela . sker transfereringar inom ramen för EU, vilka i största möjliga mån skall komma svenska regioner till godo. Inom utgiftsområdet prioriterar vi dels de insatser som är av betydelse för människor som bor i glesbygd, främst stöd till kommersiell service, dels insatser som öppnar nya marknader för företag, exempelvis transportstödet, dels medfinansiering till projekt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Besparingar bör främst göras på anslag som fungerar som rena driftsstöd, utan att skapa förutsättningar för långsiktig regional tillväxt. Viktigare än regionalpolitiken för att skapa regional utveckling är dock att lagar och regler ses över. Många lagar och regler, t.ex. inom och , gäller likformigt över hela landet, trots att förhållandena i glesbygd avviker kraftigt från förhållandena i storstäderna. En mer flexibel ordning skulle bidra till bättre regional utveckling. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden sanering och återställande av förorenade områden Det behövs nya mer effektiva metoder i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. En större andel av den skyddsvärda marken bör skyddas och vårdas genom att s.k. skötselkontrakt tecknas. Behovet att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. För att finansiera arbetet med att bevara den biologiska mångfalden vill vi inrätta en fond om . Fonden bör vara öppen för donationer. I arbetet att sanera förorenade markområden är det viktigt att prioritera de områden som är miljö- och hälsofarliga. För att kunna göra nödvändiga prioriteringar behövs vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö. skall aktivt arbete för införandet av ett effektivt EU-system för handel med utsläppsrätter vad gäller koldioxid. I förlängningen vill vi se ett globalt system för handel med utsläppsrätter för att effektivt minska utsläppen av växthusgaser. Insatser för effektivare energianvändning Introduktion av ny energiteknik Energipolitikens mål skall vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Regeringen avser att stänga samtliga svenska kärnkraftverk, vilka står för motsvarande ungefär halva elproduktion. Det är dålig energipolitik att stänga miljövänlig och säker elproduktion i . Följden av en fortsatt avveckling av kärnkraften blir med säkerhet höjda elpriser och ökad risk för akut effektbrist. Det svenska näringsklimatet har redan allvarliga brister. Detta märks inte minst genom att alltfler industriföretag lägger ned verksamheten i och flyttar den till andra länder. I takt med att osäkerheten om elförsörjningen ökar och med stigande elpriser förvandlas den tidigare fördelen av relativt låga elpriser till ytterligare en kostnadsnackdel. Inom utgiftsområdet föreslår vi en besparing i förhållande till regeringen motsvarande drygt en femtedel av anslaget , och ytterligare neddragningar under . Huvudskälet till detta är att anser att det inte är statens uppgift att ge självständiga företag bidrag till teknikbyten eller marknadsföring. Näringslivsklimatet försämras ytterligare. Denna typ av bidrag bör därför fasas ut. Statens insatser koncentreras istället till rena forskningsinsatser. : Väghållning och statsbidrag : Banhållning och sektorsuppgifter Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice Transportpolitikens övergripande strategi måste grundas på efterfrågan av effektiva, trafiksäkra och miljöanpassade transporter. underdimensionerade infrastruktur utgör ett hinder för medborgarnas rörlighet och medför konkurrensnackdelar för företagen. Underhållet av det svenska vägnätet har länge varit eftersatt. Eftersläpningen beräknades av vid utgången av 2002 vara . Den snabba tillväxten i våra storstadsregioner har gett stora förändringar i trafiksituationen. Särskilt tydligt märks detta i . Där har försämringen lett till en ohållbar situation med långa köer, och därmed onödiga avgasutsläpp, som följd. För att åtgärda dessa brister måste regeringen, i samråd med kommuner och landsting, presentera åtgärdsplaner i syfte att lösa trafikproblemen och öka framkomligheten. Trots de allvarliga brister i underhåll och kvalitet som finns både vad gäller vägarna och järnvägarna tillför regeringen inte tillräckliga resurser. Regeringens låga prioritering av infrastrukturen är ett hot mot landets långsiktiga tillväxt. Vi vill öka anslagen till vägar och järnvägar med . Vi vill påbörja ett särskilt utbyggnadsprogram och förbättra det eftersatta underhållet. Vi vill höja bidragen till det enskilda vägnätet för att den eftersläpning av underhållet som uppstått skall kunna åtgärdas. Vi vill även för det enskilda vägnätet återinföra ett särskilt upprustningsbidrag, avsett att möjliggöra förbättringar och utföra akutåtgärder som ej kunnat förutses. Vi avvisar regeringens planer på att införa trängselavgifter i . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Återföring gödsel, bekämpning Den svenska livsmedelsproduktionen belastas med skatter på produktionsmedlen som är avsevärt högre än omvärldens. Vi vill sänka skatten på den diesel som förbrukas i näringen till per liter. Vi vill avskaffa skatterna på växtnäring och växtskyddsmedel. Därmed behöves inget anslag för återföring av del av dessa skattemedel. Svenskt djurskydd håller hög standard i ett internationellt perspektiv. En ny dyr myndighet behöver inte inrättas. Det finns en risk att följden blir att ytterligare svenska särregler kommer att försvåra för den svenska livsmedelsproduktionen. Inte heller behöver den verksamhet som bedriver ske i en speciell myndighet. Dessa myndigheter avskaffas därför. Staten skall inte ha till uppgift att marknadsföra eller stimulera konsumtionen av en viss typ av livsmedel. Detta skall skötas av marknaden utan statlig inblandning. Mot denna bakgrund slopas anslaget till ekologisk produktion. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. Bidrag till miljömärkning av produkter För att skall få ett bättre företagsklimat måste konkurrenssituationen stärkas. Avregleringsarbetet måste prioriteras, arbetsmarknads- och företagslagarna reformeras, skatterna sänkas och utbildningssituationen förbättras. Regeringens arbete med att lätta företagens administrativa börda har gått alltför långsamt och i vissa fall åt fel håll. har begärt att regeringen sätter upp kvantitativa mål för förenklingsarbetet. Som ett led i detta arbete bör ett system skapas för att kvantitativt mäta företagens administrativa börda, och för att genomföra konsekvensanalyser av ny lagstiftning skapas. För detta bör ett särskilt anslag inrättas. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. avvisar också anslagsökningen om för inrättandet av ett center för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. En central moderat ståndpunkt är att staten inte skall äga företag. Därför bör särskilda medel för omstrukturering och genomlysning av statliga företag inte anslås. Istället bör en plan för utförsäljning av de statliga företagen formuleras. bedriver ett viktigt arbete, varför vi vill satsa ytterligare ekonomiska medel på detta. Med fördel kan en del av verkets resurser användas åt att påvisa alla de konkurrenssnedvridningar som är en följd av offentliga sektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privata företag. Även konkurrensforskningen bör tillföras ytterligare medel. Bättre konkurrens är av större betydelse för konsumenterna än traditionell konsumentpolitik. anslag bör därför minskas, och verksamheten koncentreras på rena myndighetsfunktioner. Anslagen till konsumentorganisationer och bidrag till miljömärkning av produkter bör fasas ut. Det finns inget skäl att staten ger speciella bidrag till enskilda föreningar. Det utökade anslaget för stöd till organisationen avvisas. Miljömärkning är ett led i företagens marknadsföring, och bör inte heller vara föremål för särskilda statliga insatser. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Generellt statsbidrag till kommuner och landsting -1 000 000 -2 600 000 Vissa riktade bidrag under 48;1 -1 970 000 -1 970 000 -2 870 000 Förändring p g a skolpeng -68 000 000 Bidrag till särskilda åtgärder Ökad tillgänglighet i vården -1 110 000 -1 250 000 -1 250 000 Särskilt anslag för sjukvård Utjämningsbidrag för LSS- kostnader -1 600 000 -1 600 000 -1 600 000 Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun, inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar för effektiviseringar. Våra politiska förslag påverkar i hög grad den kommunala sektorn. I enlighet med finansieringsprincipen neutraliserar vi dessa effekter. Det betyder att statsbidragen till kommunerna ökar så att deras ekonomiska förutsättningar blir oförändrade. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. -2 607 000 -5 307 000 Ränteffekt av större amortering -2 600 000 -5 300 000 Vi anser att det är angeläget att minska statskulden från dagens höga nivå. Vårt alternativ innebär att överskottet i statsfinanserna används till att minska statsskulden. Detta får till effekt att statskuldräntorna minskar. 11 En vision om fria kommuner Utgångspunkten för moderat politik är att människor bör ta större ansvar och att offentliga myndigheter skall ha mindre att säga till om. sätter vi den kommunala självstyrelsen högt. Det finns inte nödvändigtvis en konflikt mellan ökat personligt ansvar och kommunalt självstyre. När det är möjligt bör kommunmedborgarna själva få välja, oavsett om detta minskar kommunernas inflytande, men på de områden där kommunerna har ansvaret bör statens detaljreglering vara så liten som möjligt. Vår vision är ett samhälle där människor som är i behov av stöd på grund av t.ex. handikapp, sjukdom eller ålderdom i största möjliga utsträckning själva styr över hur stödresurserna används. Stödet in natura ersätts av en voucher en peng som kommunmedborgarna kan använda för att köpa välfärdstjänster av kommunen eller, om han eller hon så önskar, ett kooperativ eller av en privat producent. 11.1 Ersätt dagens utjämningssystem Den parlamentariska utjämningskommittén föreslår i sitt slutbetänkande vissa lindringar i det kommunala utjämningssystemet (SOU 2003:88). Dessa förändringar är dock långt ifrån tillräckliga. Företrädare för kommunerna, både borgerliga och socialdemokratiska, har framhållit att det nuvarande systemet leder till orimliga effekter för många kommuner. De kommuner som gynnas är passiva stagnationskommuner, som regel befolkningsmässigt stillastående eller med en svag tillbakagång. Oavsett hur deras egen skattekraft utvecklas får de i stort samma ökning som alla andra, dvs. kan kostnadssidan påverkas positivt av den låga aktiviteten i verksamheten. Det utjämningssystem som finns har direkt skadliga effekter för samhällsekonomin. Inkomstutjämningssystemet ger marginaleffekter på . Kommuner med hög förvärvsfrekvens och där nya jobb skapas bestraffas. Exempelvis missgynnas glesbygdskommuner som lyckats vända en negativ utvecklingsspiral. föreslår att det inomkommunala utjämningssystemet, som också är oförenligt med grundlagens lydelse, avskaffas. Skillnader mellan kommuner när det gäller exempelvis sociala behov bör kompenseras via statsbidrag. I avvaktan på denna övergång föreslår vi att följande förändringar görs i utjämningssystemet : Kommuner och landsting som har haft en relativ skattekraftstillväxt mellan taxeringen 2002 och 2003 och framåt får behålla denna. Kommuner som tappar skattekraft berörs inte utan får som kompensation för detta. Ett landsting skall 2004 i inkomstutjämningsavgift betala maximalt av sin relativa skattekraft. skall landsting betala högst av sin relativa skattekraft. Effekten av dessa förslag blir att finansieringssituationen för vissa kommuner och landsting mildras, som de kommuner och landsting som får stöd behåller dessa. Regeringen har dessutom tagit initiativ till ett nytt utjämningssystem för kommunernas kostnader inom ramen för LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade). I statsbudgeten anvisas för detta system (proposition 2002/03:151). avvisar även utjämningssystemet för LSS och vill i stället att staten tar över hela finansieringsansvaret. 11.1.1 Skattebasen är grunden för kommunsektorns verksamhet Trots s.k. Perssonpengar och andra ekonomiska bidrag har kommunernas reala tillskott från staten inte ökat i andel av BNP sedan den senaste borgerliga regeringen tvingades lämna över makten till Socialdemokraterna. De extratillskott som har tillförts har i stort sett kompenserat för stigande kostnader. Kommunsektorn har dock sin avgörande finansiering i form av skatteinkomster och egna intäkter. Dessa motsvarar av inkomsterna. Det är också denna finansiering som skapar trygghet åt den långsiktiga verksamheten. utvecklas de kommunala inkomsterna enligt följande (Tabell 9). Löneinkomsterna svarar för huvuddelen av skatteunderlaget, även om olika transfereringar, t.ex. sjukpenning och arbetslöshetsersättning, också är beskattningsbara. Kommunernas skatteintäkter ökar med 53 miljarder . Deras ekonomiska utrymme bestäms till helt övervägande del av tillväxten av den kommunala skattebasen, d.v.s. främst sysselsättningsgraden. Nivån på statsbidragen måste avvägas mot skatteintäkternas förändring. En del av de regeländringar vi föreslår gör att kostnaderna för den kommunala verksamheten kan sänkas. Våra politiska förslag påverkar i hög grad den kommunala sektorn. Det gäller bland annat införandet av den nationella skolpengen, de delar våra skatteförändringar, t.ex. förbättringen v grundavdraget, som påverkar kommunerna och de regeländringar vi föreslår bl.a. rörande offentlig upphandling. I enlighet med finansieringsprincipen neutraliserar vi dessa effekter. Kommunerna måste förhålla sig till förändringar i den ekonomiska verkligheten. I många kommuner och landsting, inte minst i , har politikerna försökt lösa sina problem med skattehöjningar. I många fall är höjningarna en följd av det kommunala utjämningssystemet. Men oavsett orsaken leder ökade skatter till minskad tillväxt och lägre sysselsättning. Det finns ett samband mellan ett stigande kommunalt skattetryck och den ekonomiska stagnation som har drabbat . Vi ställer oss också negativa till att kommunerna via införandet av progressiva, inkomstrelaterade, avgifter höjer egenavgifterna för service. Eventuell inkomstomfördelning bör ske via skatte- och bidragssystemen, inte via differentierade kommunala avgifter. Vår politik leder till en lägre kostnadsnivå i kommunerna. Vi räknar med att ökad effektivitet skapar ett betydande utrymme för en sundare ekonomisk utveckling i kommunerna, bättre verksamhet och betydande skattesänkningar. Det förutsätter att den politik som vi i övrigt förordar också genomförs. När den kommunala verksamheten renodlas och effektiviseras, som ekonomin uthålligt utvecklas starkare, skapas successivt utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringen, som kvaliteten på service säkras.