mot · GQ02Fi16 · 2003-05-05 00:00:00 — Enligt regeringens nuvarande prognos blir tillväxten 2003 . Regeringen har på detta sätt regelmässigt gissat fel (diagram 5.1). Diagram 5.1 Socialdemokraternas tillväxtprognoser och utfall 20012003 Källor: Budgetpropositionerna 20012003 Det finns flera skäl till varför tillväxten i är så dålig. Dessa orsaker beskrivs i andra delar av denna motion. Framför allt dras den svenska ekonomin med allvarliga strukturfel som härrör ur både felaktig skattepolitik och arbetsmarknadspolitik. inser givetvis att omvärlden och just nu framför allt utvecklingen i indirekt påverkar den svenska tillväxten. Men till helt avgörande del är det den svenska ekonomiska politiken som avgör om får hög eller låg tillväxt. Ett medelvärde av de största prognosinstitutens prognoser anger att tillväxten i förväntas bli 2004. Detta är en ökning från årets tillväxt som enligt samma källsnitt ser ut att bli . ökade exporten endast marginellt, men tack vare att importen sjönk blev utrikeshandeln positiv för . Desto mer oroande är att den offentliga konsumtionen ökade som investeringarna minskade . I privat sektor sjönk investeringarna medan kommuner och stat kraftigt ökade sina investeringar . 5.2.1 måste ta ansvar för sin egen ekonomi Jämfört med den amerikanska och flera europeiska ekonomier har svensk ekonomi en klart sämre uthållig tillväxtpotential. Den socialdemokratiska regeringens skattepolitik hämmar arbete och företagande som lönebildningen inte fungerar. Sjukskrivningstalen har nått en skrämmande nivå och hotar att knäcka landets ekonomi. delar inte uppfattningen att tillväxten kan uppstå av sig själv. Framförallt kan man inte återkommande skylla nedgångar i den svenska ekonomin på världskonjunkturen. påverkas givetvis av sin omgivning, men den svaga tillväxten i visar att den socialdemokratiska ekonomiska politiska modellen misslyckats. 5.2.2 Sysselsättningen, kronan och konkurrenskraften Trots att konjunkturen förväntas vända uppåt och 2004 antas den öppna arbetslösheten förbli kring och den reguljära sysselsättningsgraden sjunka något från 2004. som sysselsättningen inte ökar nämnvärt förväntas arbetskostnaden öka 20032004 enligt . har kronan förstärkts gentemot euron och få bedömare anser det troligt att kronan deprecieras inom den närmaste perioden. Snarare är en appreciering av kronan mer trolig. Arbetskostnaderna har ökat snabbare i än i euroområdet . Denna högre löneglidningstakt har skapat en högre arbetslöshet i och en försvagning av den svenska kronan men har i övrigt gått att upprätthålla genom att produktivitetstillväxten varit god i . Om kommer att införa euron som valuta anser de flesta bedömare att anslutningen måste ske till en högre kronkurs än den som råder . Ju högre sannolikheten är för ett ja i folkomröstningen, desto mer kommer kronan att stärkas. som produktivitetsförbättringarna kraftigt avstannat kan situationen därmed bli svårbemästrad med den höga löneglidningen i . Oavsett om skall införa euron eller ej, måste lönebildningen därför avsevärt förbättras om sysselsättningen och tillväxten skall kunna öka. beslutade direktion att sänka reporäntan till . Inflationstrycket anses vara så svagt att ytterligare en sänkning av reporäntan är möjlig för att understödja en återhämtning i den svenska ekonomin genom investeringar. En betydande komponent i den svenska inflationen anses vara den importerade inflationen, alltså prisökningar på importvaror. Eftersom den svenska kronan apprecierats och enligt en del bedömare kan fortsätta att göra det, motverkas den importerade inflationen. 5.2.4 Verkligheten hinner i fatt den socialdemokratiska modellen utbröt en strejk bland medlemmar. Medlemmarnas motpart är kommuner som i många fall höjt skatten för att få balans i redan mycket ansträngda kommunala budgetar. Båda parter befarar att konflikten kan bli lång. Det är fullt förståeligt att personer som arbetar med vård, omsorg och andra viktiga kommunala tjänster med ingångslöner anser att tillvaron är tuff. Många av dessa personer har dessutom, liksom många andra, fått se sina inkomster minska från då många kommuner höjde skatten. Svenska inkomsttagare har och fått se sina realinkomster minska i värde genom inflation och depreciering av kronan. Inte minst under utlandssemestrar har detta blivit smärtsamt uppenbart. Dessvärre sker denna strejk på en för svensk ekonomi mycket känslig tidpunkt. Arbetskraftskostnaden har, vilket tidigare påpekats, en högre ökningstakt i än i andra länder. följs av andra stora fackförbund riskerar löneökningstakten att kraftigt öka i ett läge när den redan är högre än i omvärlden. Detta är ett allvarligt hot mot svensk ekonomi och välfärd. Socialdemokraterna bär ett tungt ansvar för detta. De låter påskina att konflikten står mellan kommunerna och deras anställda. är det just Socialdemokraterna som kraftigt beskurit det kommunala självstyret och inte fört en tillväxtfrämjande politik som hade skapat en sund och stark skattebas som kommunerna är i ett så desperat behov av. Alla tycks vara överens om att det behövs fler personer som utför den vård och omsorg som kommunerna nu ansvarar för. Likaså anser de flesta , inklusive , att kommunalskatten inte går att höja mer. Ingen kan bestrida att lönerna för medlemmar är skamligt låga. På något sätt har den socialdemokratiska ekonomiska modellen därmed kommit till vägs ände och resultatet liknar inget mindre än ett haveri. 5.2.5 Ljuspunkter i industrin Enligt konjunkturbarometer finns det några ljuspunkter att finna i svensk industri. Företagen rapporterar en ökad orderingång och den s.k. konfidensindikatorn har stigit kraftigt sedan slutet av . Dessvärre uppger byggindustrin inga förbättringar i konjunkturen och även om försäljningarna i detaljistledet ökar så har ökningstakten avstannat. 6.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Den historiska erfarenheten visar att marknadsekonomin är den bästa metoden för att skapa välfärd och ge utrymme för människors frihetslängtan och skaparkraft. Erfarenheterna efter kommunismens sammanbrott visar också att ett samhälle utan enskilt ägande förlorar en avgörande drivkraft för ett gott förvaltande. Marknadsekonomin är därför den mest effektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Denna ordning har inte alstrats spontant utan bygger på det kristna och delar av det klassiska kulturarvet. etik betonar rätt och fel, karaktär, hederlighet, duglighet och arbetsetik. Modern institutionell ekonomisk teori visar också att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan utmärks av låg osäkerhet. Det kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Låg osäkerhet främjar därför en hög tillväxt. Ekonomisk brottslighet är bland annat av detta skäl oerhört skadligt för samhällsekonomin. Om marknadsekonomin ska bidra till en god välfärd för alla måste den kombineras med en socialt ansvarsfull politik, som ger alla människor likartade förutsättningar och ser till att det sociala skyddsnätet fungerar i olika skeden av livet. Välfärdspolitiken ska vara generell i det avseendet att den ska ge en grundläggande trygghet för alla. Skatte- och bidragssystemen måste utformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras, och att bidragsberoende motverkas. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande ska uppmuntras. Statens uppgift är att säkra social trygghet för alla. Det sker genom skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som ska tillhandahålla denna service. Det samhällsekonomiska målet ska vara att skapa en till alla delar god livsmiljö för människorna. Men ekonomisk utveckling får inte mätas genom ett snävt tillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebär i stället tillväxt av den totala nationalförmögenheten. I nationalförmögenheten räknas miljö och naturresurser in, de mänskliga resurserna, produktionskapitalet samt en nations finansiella tillgångar. En tillväxt av nationalförmögenheten innebär en materiell välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkan på människans hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken ska främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast med detta synsätt kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. En oreglerad marknadsekonomi riskerar att leda till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad, trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel och stöd ska användas för att skapa ekonomiska motiv att agera miljövänligt för såväl konsumenter som producenter. Ett nära samarbete med näringslivet är en viktig del i detta arbete. För att skapa en god livsmiljö krävs också att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och goda tillväxtförutsättningar. Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 6.1.2 Företagarklimat för välstånd och nya jobb De flesta politiska partier är åtminstone i teorin överens om att de nya jobben i huvudsak måste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindre företagen. Det är också naturligt mot bakgrund av att studier av svenska företag visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse. Nyföretagandet i ligger på en mycket låg nivå och är dessutom sjunkande. Inom EU är ett av de länder som har lägst andel nyföretagande. Det kan också noteras att en betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl. Dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb. Det är också ett anmärkningsvärt underbetyg att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. har en mycket framstående position när det gäller nya patent. Det är dock så att en mycket liten andel av dessa exploateras i . I stället köps de upp eller så väljer innovatören att låta idéerna utvecklas i länder med ett annat och bättre näringsklimat. Betydelsen av ett attraktivt klimat för företagande ökar i globaliseringens tidevarv. När nationsgränser spelar en allt mindre roll för företag, kapital och människor är det länder som förmår skapa goda betingelser för företag och företagare som blir vinnare i kampen om jobben och de framtidsinriktade företagen. Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt hållas på en låg nivå måste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång som värnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till kan inte nog understrykas. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa. Det går inte att genom politiska beslut tvinga fram företag och nya jobb, men det går i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dra nytta av varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingens viktigaste drivkraft. 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt Ett lands utbildningssystem och andelen personer i arbetskraften med längre högskoleutbildning har en central betydelse för den långsiktiga tillväxten. års forskning har visat att det går att fastställa relativt starka samband mellan utbildningssatsningar och ekonomisk tillväxttakt liksom mellan befolkningens genomsnittliga utbildningsnivå och teknologisk utvecklingsnivå. För ett litet land som är därför kvaliteten i vårt utbildnings- och forskningssystem än viktigare om vi ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen och har ambitionen att ta igen något av den konkurrenskraft vi tappat gentemot omvärlden . I andra länder som och har de stora utbildningssatsningarna på främst naturvetenskapliga och tekniska områden motiverats huvudsakligen med utbildningsekonomiska argument. Utbildningssatsningar har setts som investeringar. I har utbildningssatsningar av socialdemokratiska regeringar främst motiverats som en insats för att nå ökad jämlikhet men i praktiken har det aktuella läget på arbetsmarknaden varit det som spelat en avgörande roll för inriktningen på satsningarna. Att högre utbildning ger högre ekonomisk tillväxt är därför inte självklart. Det som i slutändan avgör om utbildningssystemet bidrar positivt till tillväxten är kvaliteten i och inriktningen på utbildningarna, hushållningen med kompetens i näringslivet och avvägningen mellan spets- och breddutbildning. I dessa avseenden kan göra mycket bättre ifrån sig. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer inom ligger sämst till när det gäller andelen av befolkningen med längre högskoleutbildning. är dessutom det enda land inom EU-området som har en lägre andel med högskoleutbildning bland de unga än genomsnittligt för hela befolkningen. Om man även räknar in kortare högskoleutbildning hamnar över snittet men fortfarande efter länder som , , och . Se tabell 6.1. Ett första och naturligt steg för att förbättra utbildningsväsendet och öka andelen personer med lång högskoleutbildning är att satsa på grund- och gymnasieskolan. Det som missas under dessa perioder är ofta mycket svårt att ta igen senare i livet. Av bland annat detta skäl satsar extra resurser till kommunerna för att det redan på kort sikt ska vara möjligt att förbättra grund- och gymnasieskolan. Tabell 6.1 Andel av befolkningen med lång högskoleutbildning samt andelen med kort och lång högskoleutbildning Inom högskoleutbildningen bör det betonas att kvaliteten i utbildningen aldrig får offras till förmån för kvantitet. har kvaliteten, under en i sig mycket angelägen utbyggnad av högskolan, blivit lidande just på grund av att regeringen av arbetsmarknadsskäl velat pressa in så många studenter som möjligt i högskolan. En framgångsrik satsning på forskning och utbildning kräver också ett konkurrenskraftigt skattesystem och ett näringslivsklimat som gör att de som utbildat sig i också vill stanna kvar och arbeta här. Risken för s.k. brain-drain, dvs. att just de högutbildade flyttar utomlands mäts av IMD i World Competitiveness Yearbook. Att döma av de företagsledare som intervjuas där har en bit kvar för att kunna hävda sig mot viktiga konkurrentländer. Se diagram 6.1. Problemet beror för del främst på det höga svenska skattetrycket. Detta skapar inte bara problem vid högre utbildnings- och inkomstnivåer. Det är t.ex. inte alltid lönsamt för en undersköterska att utbilda sig till sjuksköterska. Löneskillnaden efter skatt täcker inte ens ränta och amortering på den nya studieskulden. Diagram 6.1 Risk för brain-drain. Företagsledarranking, skala 110 från mycket liten risk till mycket stor risk Vi är övertygade om att denna situation kraftigt kan förbättras med en annan skatte- och näringslivspolitik än den regeringen bedriver. budgetalternativ innehåller flera förslag som verkar i denna riktning. Sänkt skatt på arbete, inklusive slopad värnskatt, ett generösare studiestöd och lindrigare total beskattning av kapital är några exempel på detta. 6.1.4 Ökad sysselsättning tryggar välfärden Den kraftiga sysselsättningsökning som fanns när fyrpartiregeringen lämnade över regeringsmakten bröts av den socialdemokratiska regeringens politik från mitten av och sysselsättningen föll sedan. återhämtning redovisar nu regeringen att utvecklingen avstannar. Av den ekonomiska vårpropositionen kan också utläsas att regeringen inte uppnår målet beträffande arbetslösheten eller sysselsättningen. Det går alltså inte att slå sig till ro. Trots att är i slutet av en kraftig högkonjunktur är det uppemot 300 000 personer färre som har ett arbete jämfört . Massarbetslösheten har ändrat karaktär: från arbetslöshet till utslagning, har en utredning från visat. Studien försöker se hur den minskade sysselsättningen rimmar med bristen på arbetskraft. Fler studerar, fler är sjuka och fler har helt enkelt givit upp. Och ganska säkert är det också fler som jobbar svart. Det är alltså väsentligt färre som har ett jobb än 1990. rapporterar många företag om svårigheter att hitta arbetskraft. De historiskt låga sysselsättningsnivåer som etablerats är inte bara en följd av den djupa lågkonjunkturen , utan också en följd av den socialdemokratiska politiken som aktivt gått ut på att få bort människor från arbetskraften genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, generationsväxlingar och tillfälliga avgångsersättningar. Vidare har antalet förtidspensioneringar ökat kraftigt . Denna politik bidrar till passivisering av människor, vilket i sig är illa nog. Men den innebär också ett allvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera en rimligt omfattande offentlig verksamhet med god kvalitet. Den demografiska utvecklingen med historiskt låga födelsetal och en kraftigt ökande andel äldre med åldersrelaterade vård- och omsorgsbehov måste leda till en ny politik. Politiken måste skapa förutsättningar för en kraftigt ökad sysselsättning i framför allt det privata näringslivet. Regeringens politik har gått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans med förhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösa problemet. Inte heller föreliggande proposition ger några som helst konkreta besked eller förslag med syfte att långsiktigt öka tillväxtförutsättningar. Enligt krävs det ett brett program för att bryta den höga totala arbetslösheten genom ökad sysselsättning. I ett sådant program ingår bl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck, förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsrätten, ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genom krafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering av dagens lapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspelet mellan skattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitament till arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutsedda eller opåverkbara situationer. Utmaningarna är stora, men därmed också möjligheterna. Den socialdemokratiska regeringen tycks emellertid sakna varje framtidsinriktad tanke. I stället går regerandet ut på att passivt förvalta fögderiet och formulera målsättningar som sedan inte följs av några åtgärder. Det krävs nu en aktiv politik som tar sikte på förutsättningar att klara framtidens välfärdsåtaganden, då andelen äldre personer ökar, då lågkonjunkturer råder och då arbetslöshet och statsskuld riskerar att öka. Endast genom att aktivt genomföra förändringar som stimulerar sysselsättning, tillväxt och företagande kan trygga välfärden. Den ekonomiska politiken bör inriktas på att den reguljära sysselsättningsgraden skall kunna öka till av den arbetsföra befolkningen utan att löneinflationen hotar stabiliteten i ekonomin. Men detta mål bör också kompletteras med ett mål som gäller antalet människor som faktiskt är i arbete. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken även den som av olika skäl är frånvarande från arbetet. De stigande sjuktalen blåser därför upp sysselsättningstalen på ett missvisande sätt. 6.1.5 Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva Regeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare. Vart 12:e hushåll lever delvis på socialbidrag. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det är de som finansierar socialbidragen. Denna negativa rundgång måste brytas. Samhällsutvecklingen har under präglats av en strävan efter individens oberoende i förhållandet make/maka, barn i förhållande till föräldrar, föräldrar i förhållande till barn, granne i förhållande till granne. Detta har lett till att alla är gränslöst beroende av det offentliga. Det civila samhället har trängts tillbaka genom en lång rad politiska beslut. Denna utveckling har gjort de offentliga budgetarna extremt sårbara, men vad värre är, många människor blir beroende av en ofta nyckfull politik som berövar människor den värdighet som ligger i förmågan att försörja sig på eget arbete och möjligheten att styra över sitt eget liv. Politikernas makt och medborgarnas vanmakt ökar. ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Många lågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan stå med mössan i hand på för att få tillbaka pengar. Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande för att bryta det bidragsberoende som alltför många människor har fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. 6.1.6 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationer Ett etappmål för statsskuldspolitik är att minska statsskuldskvoten till av BNP senast . Därefter bör den fortsätta att sjunka som andel av BNP. föreslår ett kompletterande balanskrav för statens finanser över en konjunkturcykel (se avsnitt 7). Detta kommer tillsammans med en bättre tillväxtpolitik att bidra till en minskad statsskuldsandel. Statsskulden uppgår till och är ökande. För finns det flera skäl till att påskynda avbetalningarna. För det första är det varje generations moraliska ansvar att inte skjuta en skuld på kommande generationer. För det andra innebär nuvarande stora skuld och den stora offentliga sektorn att statsbudgeten och hela den svenska ekonomin är väldigt konjunkturkänslig. Förändringar beträffande ränteläget, såväl nationellt som internationellt, och variationer i valutakurser har en betydande påverkan på den svenska ekonomin, beroende på skuldsättningen. En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttre förändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för den svenska ekonomin. För det tredje utgör statens räntekostnader för statsskulden en av de största utgiftsposterna i budgeten.