mot · GQ02Fi15 · 2003-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2002/03:100 ekonomiska vårproposition 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 4.1 Kristecknen blir fler 5 5 i en globaliserad värld 9 6 De brutna vallöftena 10 7 Den internationella ekonomiska utvecklingen 13 7.5 Utvecklingen i 18 9 En liberal offensiv för tillväxt 29 9.1 Arbete ger tillväxt 29 9.3 Fler arbetsgivare i välfärdssektorn 31 9.4 En arbetsmarknad för tillväxt 31 9.5 Omställningspeng ökar individens inflytande och egenmakt 31 9.6 Jobb- och utvecklingsgaranti 32 9.7 Socialliberal a-kassa 32 9.8 Bryt segregationen på arbetsmarknaden 33 9.10 En arbetsmarknad för alla 33 9.11 förslag: 33 10 Frånvaro ger inte tillväxt 34 11 Företagande och konkurrens ger tillväxt 35 11.1 vi under skatter digna ned 37 11.2 Minska krånglet 37 11.3 Sälj statliga bolag 38 11.4 Bryt offentliga monopol 38 11.5 Mer och öppnare offentlig upphandling 39 11.6 Ägarstyrning och riskkapital 40 11.7 Liberal konkurrenspolitik 40 11.9 förslag: 41 12 Kunskap och bildning ger tillväxt 41 12.1 Forskning på undantag 42 12.3 Kulturen en tillväxtfaktor 44 12.4 förslag: 44 13 Globalisering ger tillväxt 45 13.1 Global solidaritet 46 13.2 En jordbrukspolitik för global rättvisa 47 13.3 förslag: 47 14 Skattereform för tillväxt 47 14.1 Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker 48 14.2 Skattereformens inriktning 49 14.2.1 Första principen: Det ska löna sig att arbeta 49 14.2.2 Andra principen: Internationell konkurrenskraft 49 14.2.3 Tredje principen: Likformighet minskar snedvridningen och minskar incitamenten för fusk 50 14.2.4 Fjärde principen: Grön skatteväxling 50 14.3 De första stegen på vägen ... 50 14.3.2 Hushållstjänster till överkomligt pris 51 14.3.4 Sänk fastighetsskatten 51 14.3.5 Höj avdragsrätten för privat pensionssparande och kompetenssparande 52 14.3.6 Dubbelskatten på aktiesparande 52 14.3.8 Sänkta arbetsgivaravgifter 52 14.3.9 Grön skatteväxling 52 14.4 förslag: 53 15 Socialförsäkringsreform för tillväxt 53 15.1 Pensionsreformen som förebild 53 15.2 Bred överenskommelse ger stabilitet 54 15.3 En socialförsäkring ska vara en social försäkring 55 15.4 Frikoppling från statsbudgeten 56 15.5 förslag: 57 16 Jämställdhet ger tillväxt 57 16.1 Rättvisa löner och arbetsvillkor 58 16.2 Vägen till ökad jämställdhet går via delat ansvar för hem och familj 58 16.3 Inför jämställdhetsbonus 59 16.4 Köp fri tid 60 16.5 Ett föräldravänligt arbetsliv 60 16.6 förslag: 60 17 Rättssäkerhet ger förutsättningar för tillväxt 60 17.1 förslag: 61 18 Infrastruktursatsningar för tillväxt 61 18.1 Öka konkurrensen 62 18.2 Hållbara, säkra vägar året runt 62 18.3 Järnvägar där människor bor och arbetar 62 18.4 PPP ett sätt att skapa utrymmen för fler infrastrukturprojekt 62 18.5 förslag: 63 19 Bostadspolitik för tillväxt 63 19.1 förslag: 64 20 Energipolitik för tillväxt 65 20.1 förslag: 66 21 En bra miljö ger en hållbar tillväxt 66 21.1 förslag: 67 22 Euron ger tillväxt och stabilitet 67 22.1 Euron och roll i EU 67 22.2 Euron och den långsiktiga ekonomiska utvecklingen 69 22.3 Euron: pris och konkurrens 70 22.4 Euron och stabiliseringspolitiken 70 23 Mål för de offentliga finanserna 72 23.1 Ett nytt mål för de offentliga finanserna 72 23.2 Nytt mål: Statens finanser ska vara i balans över en konjunkturcykel 73 23.3 De offentliga finanserna: lägre utgifter och skatter 76 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vad som anförs i motionen. godkänner riktlinjerna för budgetpolitiken enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inriktningen av den ekonomiska politiken syftande till att uppnå årlig BNP-tillväxt. godkänner målet att statens finanser skall vara i balans över en konjunkturcykel. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . godkänner riktlinjerna för skattepolitiken enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en utredning om socialförsäkringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avveckling av det statliga bolagsinnehavet. avslår regeringens förslag om riktlinjerna för förstärkning och förlängning av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting och begär att regeringen i budgeten presenterar ett förslag om stöd inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Mot bakgrund av det allt allvarligare ekonomiska läget presenteras i motionen en krisplan för . Några av inslagen i planen är: Omedelbara åtgärder för att bryta ökningen av sjukfrånvaron. Någon ytterligare ökning från den av regeringen prognostiserade nivån för ska enligt mening inte accepteras. Viktigast är ge individerna förutsättningar att rensa bort stressfaktorer ur sina liv motionen innehåller flera sådana förslag. Näst viktigast är att öka utbudet av vård och rehabilitering. Det kan finansieras genom Finsamsystemet, alltså att den ekonomiska brandvägg som finns mellan vården och tas bort. Viktigt är också att reglerna i sjukförsäkringen mot felutnyttjande skärps. Konkreta åtgärder för ett bättre företagsklimat. Alla planer på att övervältra sjukkostnader på arbetsgivarna bör läggas i papperskorgen. Tvärtom bör företagens kostnader minska genom sänkta skatter och mindre krångel. Systemförändringar för att snabbt minska antalet människor i bidragsberoende. Ett nytt system (jobbgarantin), där socialsekreterare och arbetsförmedlare utnyttjar de möjligheter som finns att ställa krav på motprestationer för bidrag, bör introduceras. Statsfinanserna måste stärkas. De två viktigaste åtgärderna har redan nämnts: färre sjukskrivna och färre bidragsberoende. Därutöver bör ett antal ytterligare besparingar genomföras. Digital-TV-övergången till en kostnad på bör ställas in. Den planerade miljardsubventionen av bör inte genomföras. Gamla och nya bostadssubventioner bör avvecklas eller reduceras. För att öka trovärdighet och hållfasthet i statsfinanserna bör budgeteringsmarginalen utökas till för . Staten ska över en konjunkturcykel inte vara nettoupplånare, varför statens finanser bör förstärkas framöver. Bostadsbyggandet måste öka. Målet bör vara att 40 000 nya lägenheter tillkommer . De aviserade reglerna för hyressättning i nyproduktion bör forceras. Ett första steg i en avveckling av fastighetsskatten påverkar byggkalkylerna positivt. En kriminalisering av karteller ökar möjligheterna att komma åt otillåtet samarbete som syftar till att pressa upp priser på byggmarknaden. Ökade ansträngningar att få utländska budgivare i svenska byggprojekt bör göras. Åtgärder mot utslagningen i gymnasieskolan. I avvaktan på en mer genomgripande gymnasiereform bör ett antal attraktiva yrkesutbildningar, som inte ger högskolebehörighet men gedigna yrkeskunskaper, inrättas. Tankarna på slopade förkunskapskrav i gymnasieskolan bör inte förverkligas. Alternativ i verksamhet främjas. Alla regler i lagstiftningen som försvårar tillkomsten av privata alternativ inom vård, skola och omsorg bör rensas ut. förslag till neutrala bidragsregler för privat barnomsorg bör genomföras . Utredningsförslaget om förbud mot vissa privata inslag inom sjukvården bör inte genomföras. En ökad andel av alternativa driftformer ökar möjligheterna att behålla och rekrytera kvalificerad personal till dessa viktiga områden och minskar kostnaderna. Ett antal skatter som är särskilt skadliga för tillväxten bör sänkas eller avskaffas. Det gäller skattereglerna för fåmansbolag, värnskatten, förmögenhetsskatten, dubbelbeskattningen av aktier, de höga marginalskatterna även för låg- och medelinkomsttagare m.m. bör efter ett positivt besked i folkomröstningen gå med i eurosamarbetet. 4.1 Kristecknen blir fler Mörka moln hopas på ekonomiska himmel. Ur dem haglar negativa besked om tillståndet i vårt land. Det är växande problem på svensk arbetsmarknad. Det är växande problem i svenska kommuner. Det är växande problem i svenska företag. Det är växande problem i svenska statsfinanser. Krisen fördjupas av lågkonjunkturen men har sin grund i systemfel i svensk ekonomi och svenskt samhälle. En vanlig dag i går mer än en miljon människor i arbetsför ålder inte till något jobb. Antalet företagare är lägre än någonsin i modern tid. Kostnaderna för sjukfrånvaron har exploderat och bedöms av regeringen fortsätta att öka . Konflikterna skärps just nu pågår en facklig storkonflikt, som ytterst bottnar i att verksamhetsformerna och finansieringen i hela sektorn inte ger förutsättningar att betala rimliga löner till personalen. Om har tur kan en oväntat snabb och kraftfull konjunkturuppgång kompensera systemfelen och en ytterligare fördjupning av krisen undvikas. En annan väg att undvika en djupare kris är att ett antal genomgripande politiska beslut fattas. Eftersom vi anser det orimligt att bara hoppas på turen, beskrivs i denna motion de beslut som skulle behöva fattas. Denna motion är en krisplan för . Regeringen tycks känna ett behov av att förmedla en bild av att läget ändå är relativt gott. I vårpropositionen får vi veta att inte utvecklats sämre än andra länder, snarare lite bättre. Vi vill varna för den attityden. Det är i huvudsak några tillfälligheter som gör att i internationella jämförelser har en aning högre tillväxt än genomsnittet. Den viktigaste är att blev världens efter ledande IT-nation. Det är naturligtvis ett styrkebesked för den politiska äran av detta tillkommer olika politiska krafter. Men baksidan är att IT-kraschen drabbade oss hårdare än andra. De höga tillväxtsiffrorna under IT-bubblans topp bestod till en del av felvärderingar. De statsinkomster detta ledde till användes till skattesänkningar och utgiftsökningar inför valet . Detta medförde en konsumtionsledd tillväxt som i sin tur hållit tillväxtsiffrorna uppe. Men en sådan tillväxt är naturligtvis inte uthållig. Man skiljer numera ibland på förväntningsekonomin och den fundamentala ekonomin. IT-uppgången hade helt klart en förankring i den fundamentala ekonomin, men gav upphov till en hysteri inom förväntningsekonomin som efter ännu blev ohållbar. Eftersom även förväntningsekonomin ger avtryck i ekonomisk statistik blev intrycket att den IT-ledda uppgången var större än den faktiskt var. Alltså: När redovisade tillväxttal runt bestod siffrorna till en del av felvärderingar, av kattguld. Fundamenta först och främst hur många som arbetar i förhållande till hur många som ska försörjas talar för att står inför fortsatta, stora problem. Det är viktigt att tala klartext om ekonomiska läge. Socialdemokraterna gjorde inte det inför valet . Trots tydliga varningssignaler från och vidhöll regeringen offentligt att det fanns utrymme för de vallöften regeringspartiet gått ut med. valde motsatt väg. Vi ansåg det viktigt att före valet informera väljarna om att de ekonomiska utsikterna försämrats. Vi valde att då, före valet, dra tillbaka några av de vallöften vi tidigare formulerat, bland annat om bättre tandvårdsförsäkring och förbättringar för barnfamiljerna. Vi aviserade också att höjningen av taken i sjuk- och föräldraförsäkringen kunde komma att skjutas upp. Vi sköt upp vallöften för . Regeringen sade att det inte behövdes. , efter valet, presenterar regeringen en besparingslista på där praktiskt taget hela listan består av brutna vallöften. Vi tror att det agerandet är mycket skadligt för politikens anseende. De ekonomiska frågor som diskuteras berör verkligen grundläggande värderingar. Kommer vi att kunna försvara ett humanistiskt samhälle, byggt på det fundament tron på allas lika värde utgör, om välfärdens bas fortsätter att erodera på det sätt som sker? Kan människor, som behöver stöd från det gemensamma, lita på att det stödet finns att tillgå? fältrop Jobb istället för bidrag gäller naturligtvis människor som kan arbeta. Den som inte kan arbeta är inte mindre värd än någon annan och ska kunna räkna med andras respekt och solidaritet. Men de allra flesta kan arbeta och för möjligheterna att bevara och vidareutveckla ett samhälle präglat av humanism måste välfärdens bas, nämligen att många arbetar, hävdas. Det nya pensionssystemet, som står modell för pensionsbeslut världen över och av ekonomer hyllas som det kanske viktigaste strukturbeslut fattat , präglas av båda dessa värderingar, dels solidaritet över generationsgränser och riskfördelning, dels kraftfulla incitament för arbete. blir hållbara system av den typen allt viktigare. Pensionsreformen räcker inte. Vi måste även bygga skattesystem och socialförsäkringar som håller för framtiden och som uppmuntrar till arbete. Ekonomiska forskare betonar alltmer demografins och migrationens betydelse för den ekonomiska utvecklingen. höga tillväxt anförs som exempel. Den beror till stor del på en gynnsam demografisk utveckling och på en omfattande invandring av arbetskraft, som kommit i arbete. Kvoten mellan försörjda och försörjare är viktig. För man in skattetryck och nivån på sociala förmåner skapas det vi kan kalla välfärdsekvationen. Förändras en faktor påverkas också de övriga. Om antalet som betalar skatt minskar måste antingen skatterna öka, förmånerna sänkas eller antalet som får förmånerna minska. ser vi att regeringen tvingas sänka sjukersättningen och dra in delar av den (lägga över kostnaderna på företagen) i stället för att med kraft se till att antalet personer som behöver förmånen minskar. behöver en krisplan för att förändra dagens systemfel, främst obalansen mellan dem som är aktiva på arbetsmarknaden och dem som står utanför. Men utmaningen för framtiden är ännu större än så. Detta framgår av den s.k. försörjningskvoten, antalet personer i åldrarna 019 respektive i förhållande till antalet personer i åldrarna : Försörjningsbördan på de traditionellt yrkesaktiva åldrarna ökar med en fjärdedel . Då folkpensionen infördes var pensionsåldern högre än medellivslängden. är den bilden radikalt förändrad de allra flesta når pensionsåldern och får pension . Utvecklingen tycks också fortsätta i samma riktning. Vi lägger allt fler friska år till livet. studerar vi längre. Det är rimligt att tro att vi fortsätter ta ut en del av välståndsutvecklingen i kortare livsarbetstid. Men måste välfärdsekvationen gå ihop. Om välfärden inte ska minska måste den totala mängden arbete hållas uppe. har några räkneexempel förekommit i debatten där olika analytiker försökt räkna ut hur det kan åstadkommas. För att klara välfärdsekvationen på några årtiondens sikt skulle vi behöva höja pensionsåldern till , införa 50 timmars arbetsvecka eller öka vårt invånarantal med två miljoner arbetskraftsinvandrare (utan anhöriga med försörjningsbehov). Vi tror för vår del att en i praktiken höjd pensionsålder från dagens , högre genomsnittlig arbetstid genom minskad sjukfrånvaro och ökad arbetskraftsinvandring är metoder som alla bör ingå i en strategi för att klara välfärdsekvationen. Men om vi ska undvika drastiska förändringar är ett målmedvetet arbete för att minska utanförskap och utslagning ett måste. Globaliseringen är en faktor som påverkar välfärdsekvationen. Den ger människor större möjligheter och den ger länder som förmår ta tillvara fördelarna en god ekonomisk utveckling. Vi är mycket positiva till globalisering. Men man måste vara medveten om att globaliseringen sätter upp vissa restriktioner för det nationella agerandet. Har vi inte en internationellt konkurrenskraftig miljö för arbete, forskning och företagande kommer människor och företag att flytta. Skattesystemet är en viktig del i detta. För att försörja framtida pensionärer och betala för framtidens vård och skola måste skatterna i förhållande till vad skattebetalarna får ut för skattepengarna vara en konkurrenskraftig helhet. Vi kommer inte att kunna fortsätta höja skatter. Istället behöver vi nu sänka de mest skadliga skatterna för jobb och företagande. Att fortsätta regeringens inslagna väg skatt efter flyttkraft anser vi vara förkastligt. har redan världens mest beskattade låg- och medelinkomsttagare. Den mycket höga skatten på människors arbete är redan ett stort hinder för tillväxten, för tillträde till arbetsmarknaden och för egen försörjning för många människor. Istället för fortsatta höjningar, som vi just nu upplever i form av höjda kommunalskatter, måste vi ha en vision för framtiden om lägre skatter på jobb och företagande. Inte minst är det viktigt att skatten på låga och medelhöga arbetsinkomster kan sänkas. Vi vill understryka att ekonomiska hälsa inte bara är en fråga för och svenskarna. har ett stort internationellt ansvar i den situation som råder i världen. Också för möjligheter att ta sitt ansvar i världen är det viktigt att vi återvinner ekonomisk styrka. har stora möjligheter. Vår potential på IT- och telekomsektorerna är stor, liksom inom biomedicinen. Vår råvarubas inom främst skogen är fortfarande stark. Våra höga ambitioner i fråga om välfärd och miljö borde kunna generera högre exportinkomster. Om vi kan återknyta till tidigare traditioner med en tydlig kunskapsinriktning i skolan och ambitiösa forskningssatsningar blir det konkurrensfördelar. Men allt hänger på om vi har den kraft och det mod som behövs för att ta itu med Den Svenska Sjukan, alltså de systemfel som drar ner svensk ekonomi. Dit hör sjukfrånvaron, det dåliga företagsklimatet, de höga skatterna på arbete och den bristande integrationen, som lämnar hundratusentals i bidragsberoende och utanförskap. Krisplan för fokuserar på tio reformområden. Arbete istället för bidrag Renässans för bildning och kunskap Starkare statsfinanser inte genom fler skatter utan genom fler skattebetalare och färre utgifter. (Staten ska inte subventionera TV-apparater. Staten ska inte subventionera bostäder på det sätt som sker . Staten ska inte subventionera företag. Staten ska inte subventionera vanliga järnvägsresor. Staten ska inte subventionera friska människor, som skulle kunna arbeta, men föredrar att leva på bidrag.) Offensiv på tre fronter för att pressa ner sjuktalen. 1) Livspusselreformer som mer flexibel arbetstid, större möjligheter att välja arbetsgivare, billigare hemtjänster och kompetenskonton. 2) Garanterad vård och rehabilitering som finansieras genom det så kallade Finsamsystemet. 3) Striktare regler mot felutnyttjande. Jämställdhetsreformer för att komma åt de systemfel som förlegat könsrollstänkande ger upphov till: t.ex. bryt monopolen inom den offentliga sektorn och inför jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen. Ökad konkurrens genom att avskaffa den svenska ekonomins monopol/oligopol-sektorer kan sannolikt betydande engångslyft i produktiviteten åstadkommas. En ny miljö- och energipolitik. Den förtida avvecklingen av kärnkraften bör avbrytas. Kväveläckaget i sjöar och hav från jordbruket måste åtgärdas och föranleda en högre kväveavgift. En bättre infrastrukturpolitik med alternativa finansieringsmetoder. Offensiv för global demokrati och utveckling. 5 i en globaliserad värld inleddes och avslutades det USA-ledda kriget mot . Det befriade det irakiska folket från skräckvälde. Det faktum att kriget blev kort ökar förhoppningarna att de negativa effekterna av kriget ska kunna minimeras. En stor uppgift nu är att bistå irakierna under återuppbyggnaden av sitt land. FN bör ges en roll i det arbetet och bör naturligtvis bidra. Förhoppningsvis kan kriget också medföra att världen kommer in i ett formativt skede där flera problem kan lösas, exempelvis det låsta läget mellan palestinier och israeler. Det globala perspektivet präglar denna vårmotion från liberalerna. internationella beroende har alltid varit stort, men har växt kraftigt. Konjunkturer, epidemier, flyktingströmmar, terroristhot, föroreningar i luft och vatten allt påverkar oss, nästan som om nationsgränsen inte existerade. Globaliseringen förändrar radikalt förutsättningarna för svensk ekonomi och politik. Den ställer det svenska samhället inför helt nya frågor. har i debatten sökt föra in ett antal sådana frågeställningar. Det har gällt exempelvis en förändrad svensk säkerhetspolitik efter , frågan om arbetskraftsinvandring, en helt ny integrationspolitik, den globala betydelsen av att EU radikalt minskar sina jordbrukssubventioner och vikten av att rikare länder finansierar utvecklingsprojekt i fattigare områden av världen. Insikten om internationella beroende får alltså inte leda till uppgivenhet. behöver inte vara som en barkbåt i virvlande strömmar, utlämnad, ostyrbar. Med en stark ekonomi och en klar vision om en mer demokratisk värld, kan klara svåra stormar hyggligt och betyda en hel del för andra folk. Det är en av utgångspunkterna för denna motion. Ett starkare kan betyda mycket positivt i det formativa skede världen nu går in i. liberalerna arbetar för: Högre bistånd, bland annat för att möjliggöra stora återuppbyggnadsinsatser i , och efter årtionden av diktatur. Omfördelning av försvarsresurser så att kraftigt kan öka sina internationella fredsinsatser. Offensiv för frihandel, som inleds med att och likasinnade förmår EU att lägga om sin jordbrukspolitik. Ny svensk säkerhetspolitik. måste tillsammans med andra EU-länder stärka länken mellan och . Tendensen till konflikt mellan och är mycket farlig. Fler länder, bland andra , bör anslutas till EU:s valutaunion så att eurosamarbetet kan bli ännu mera framgångsrikt. En ny internationell klimatstrategi bortom global koldioxidavgift, global handel med utsläppsrätter och beslut om regler som ger ett kommersiellt genombrott för alternativ till bensinmotorn. Basen för en sådan internationell offensiv är att systemfelen i svensk ekonomi åtgärdas, så att det ur den nuvarande svaghetsperioden kan komma en betydligt starkare svensk ekonomi. 6 De brutna vallöftena I vårpropositionen ingår även en tilläggsbudget för . Denna är ovanligt omfattande. Bakgrunden är att just nu berörs av en måttlig lågkonjunktur. Men som alltid i blir effekterna värre än de skulle behöva vara genom att vår ekonomi har flera strukturella svagheter. Strukturproblemen finns där i både regn och solsken, i både låg- och högkonjunktur. Ett resultat är att den senast avslutade högkonjunkturen passerade utan att den tillräckligt utnyttjades till att stärka . Statsminister , som ofta citerade om de sju feta åren samlade inte i ladorna som föreskriver utan bjöd in till skördefest. Den totala, registrerade arbetslösheten kom under högkonjunkturåren aldrig , den högsta siffran i modern tid under en god konjunktur. har i modern tid i fråga om jobb aldrig gått svagare ur en högkonjunktur. publicerades i en rad tidningar en artikel av finansminister . Till största delen innehöll den traditionell socialdemokratisk retorik. Men artikeln avslutades med följande rader: Jag hoppas att nästa års valrörelse kommer att bli öppen, ärlig och informativ. Det har väljarna rätt att kräva av oss politiker. Men det kräver att alla presenterar sina alternativ öppet och ärligt. Valrörelsen blev en löfteskarusell. påtalade , och egna tjänstemän att utgiftstaken skulle spräckas om inte radikala åtgärder togs till. talades det om att belopp på 1520 miljarder skulle fattas. Det huvudsakliga skälet till att utgiftstaket skulle spräckas var ökade kostnader för sjukfrånvaro och arbetslöshet. Detta visar det nära sambandet mellan konjunktur och struktur. Vissa skyller dagens problem på . Men det är inte fel att svenskarna är mer långtidsjukskrivna. Det är inte heller fel att har världens mest tillväxtfientliga skattesystem. Det är sådana faktorer, inte , som är de främsta förklaringarna till dagens budgetproblem. Men löfteskarusellen fortsatte. var ganska ensamt om att tala klartext och dra tillbaka vallöften. Andra gjorde det inte. Utgiftstaket ska med tekniska justeringar. Det blir inga besparingar i budgeten och inga inställda vallöften, sade . Vi gör naturligtvis en bedömning, som inte KI kan göra, vilka insatser som behöver göras för att få ner utgifterna för långtidssjukskrivningarna exempelvis. Sade samma dagen därpå.