mot · GR02Ub340 · 2003-10-07 00:00:00 — Förstärkt stöd till de fria teologiska högskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskningsresurser som kan garantera de fria teologiska högskolornas fortsatta utveckling som folkrörelsebaserade högskolor på gedigen vetenskaplig grund. Med starka utbildningstraditioner från folkrörelsernas genombrottstid har de fria teologiska högskolorna utgjort en värdefull del av den högre utbildningen i . Det gäller Teologiska högskolan , THS (med och som huvudmän), teologiska högskola (Evangeliska Frikyrkan) samt teologiska högskola (). De studerande vid dessa högskolor har rätt till studiemedel. Högskolorna har haft statsbidrag till ett antal studieplatser, och det beviljades genom riksdagsbeslut och 2002 ett ökat antal utbildningsplatser för teologisk utbildning. Vid THS finns även statsbidragsberättigad utbildning i Mänskliga rättigheter och demokrati. Flera utvärderingar från visar att dessa högskolor håller en mycket god akademisk och pedagogisk nivå. Bland annat har de en hög andel forskarutbildade lärare. De har av regeringen tilldelats examensrätt för teol.kand. (THS) och högskoleexamina i teologi (samt i Mänskliga rättigheter och demokrati vid THS). Kompetensutveckling som kan leda till ytterligare höjning av nivån pågår vid samtliga nämnda högskolor. De fria teologiska högskolorna hade tidigare ett anmärkningsvärt resursmässigt underläge i förhållande till den statliga högskolan (t ex de teologiska fakulteterna). Detta underläge har i viktiga avseenden minskat. Vi motionärer hälsar med tillfredsställelse att dessa högskolor fått statsmakternas erkännande och vidgade möjligheter, som de kunnat behålla sin profil som folkrörelsebaserade idéburna institutioner för högre utbildning och forskning. Emellertid kvarstår betydande svårigheter för högskolorna att fullt ut fullgöra sina uppgifter i högskolevärlden. För den statliga högskolan anges i högskolelagen tre uppgifter: utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället bland annat genom att föra ut forskningsresultat. För att rätt kunna fullgöra den första och den tredje uppgiften, vilket de fria teologiska högskolorna enligt vår mening gör mycket bra, spelar även den andra uppgiften, forskningen, en avgörande roll. Egen forskning har betydelse på åtminstone två sätt. För det första krävs den för att upprätthålla lärarnas aktuella kompetens och bibehålla utbildningens vetenskapliga nivå. För det andra kan forskningen vid dessa högskolor, genom deras speciella ställning och nära kontakter med trossamfund och folkrörelser, berika våra kunskaper kring livsåskådning och teologisk livstolkning på ett sätt som annars knappast skulle komma till stånd. kan en forskningspotential upprätthållas tack vare betydande medelstillskott från huvudmännen (medel som samlas in i församlingarna). Tillfälliga resurser kan ställas till förfogande genom exempelvis , som har vissa medel från privata stiftelser. Emellertid är de medel som kan disponeras för forskning klart otillräckliga för att man skall kunna driva en vetenskapligt kvalificerad verksamhet. Högskolornas lärare har givetvis möjlighet att konkurrera om forskningsmedel hos statliga forskningsråd och olika stiftelser, men utan egna medel för forskning är det svårt att nå den nivå som kan ge resultat i den hårda konkurrensen. Det finns sålunda ett starkt behov av fasta, eller åtminstone fastare, forskningsresurser vid de fria teologiska högskolorna. som vi sålunda välkomnar den positiva utvecklingen vid dessa högskolor och det vidgade statliga stödet till dem, föreslår vi att till regeringen anmäler behovet av forskningsresurser som kan garantera deras fortsatta utveckling som folkrörelsebaserade högskolor på gedigen vetenskaplig grund. Detta bör ges regeringen tillkänna.