mot · GR02U349 · 2003-10-07 00:00:00 — Genderperspektiv i freds- och konfliktarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i EU och i allt bilateralt och multilateralt samarbete arbetar för att resolution skall implementeras i allt FN-arbete och i de enskilda länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall arbeta för att genusfrågor blir en stående punkt på agenda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall arbeta för att ett datum skall fastställas för när generalsekreterarens rapport angående resolution skall presenteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall arbeta för att undersökningsdelegationer till krigsområden skall ha kvinnliga deltagare, att checklistor angående kvinnors erfarenheter och behov skall upprättas, att delegationerna skall träffa kvinnoorganisationer på fältet och att program för nedrustning, demobilisering och återuppbyggnad också måste innehålla kvinnors behov och ta vara på kvinnors kunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall arbeta för att genusperspektivet blir en obligatorisk del i alla landrapporter och temarapporter till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall arbeta för att en uppföljningsmekanism angående resolution enligt mönster från skall inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall öka andelen kvinnor i fredsbevarande operationer och att en lista på kompetenta kvinnor som kan ta sådana uppdrag upprättas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i utvecklingssamarbetet och i arbetet med millenniemålen skall tala klarspråk om mäns våld mot och diskriminering av kvinnor. 1Yrkande 7 hänvisat till FöU. Kvinnor och barn är de som drabbas värst i alla krig och konflikter. Särskilt kvinnor och flickor är oerhört utsatta vid väpnade konflikter och sexuellt våld är en krigsstrategi som används för att traumatisera en hel befolkning. Så ser den fruktansvärda verkligheten ut och vi måste agera aktivt inom EU men också internationellt för att motarbeta detta. har en lång tradition av jämställdhetsarbete inom olika områden. Vår portalparagraf är att jämställdhetsarbetet skall genomsyra alla samhällsområden. Det innebär också att freds- och konfliktarbetet ska genomsyras av genderperspektivet. I stora kriser som i och i lämnas genderfrågorna utanför den allmänna debatten i diskussioner och överläggningar om respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Få talar nu om kvinnornas situation i . Osynliggörandet medför att kvinnors kompetens och kraft när det gäller att bygga upp ett långsiktigt stabilt samhälle inte tas till vara. FN-resolution om kvinnor i krig och konflikter antog resolution som bland annat handlar om att öka kvinnors roll vid förebyggandet av konflikter, i allt arbete för bevarande av fred och säkerhet samt behovet av att stärka kvinnors roll när det gäller beslutsfattande och problemlösning. Resolutionen är ett viktigt steg mot att se kvinnor som en stark resurs i all krishantering i stället för som offer. Den föregicks av ett omfattande opinionsarbete, inte minst genom de kvinnokonferenser som hållits under . Resolution är politiskt kontroversiell och kan ses som en politisk katalysator och som starten av ett viktigt arbete för att förändra kvinnors roll i krig och konflikter och i byggandet av ett civilt samhälle. Den kommer inte att implementeras av sig själv utan kräver hårt arbete. UNIFEM har låtit två experter skriva en bok: Women, War and Peace. Detta dokument innehåller analyser om en kvinnlig freds- och säkerhetsagenda och rekommendationer om hur man kan tackla genderfrågorna när det gäller våld, flyktingar, hälsofrågor, hiv, peacekeeping, fredsförhandlingar, rättssamhället, medier, förebyggande, nedrustning och återuppbyggnad. Skriften innehåller 179 rekommendationer som presenterats inför , som saknar kvinnlig representation. , med vår långa tradition av jämställdhetsarbete och vårt rykte som ett av världens mest jämställda länder, har ett betydande ansvar för att kraftfullt verka för en implementering av resolution i allt FN-arbete och indirekt i de enskilda länderna. Det arbetet bör ske även i allt bilateralt och multilateralt samarbete på samma kraftfulla sätt som försvarsministern redan tagit initiativ till inom EU. bör också arbeta för att kvinnofrågor blir en stående punkt på agenda. Det är en angelägen fråga att detta formaliseras, annars kan genderfrågorna när som helst köras över av andra debatter. bör göra det utifrån perspektivet att kvinnor utgör en underutnyttjad resurs med stora möjligheter att medverka till betydligt bättre resultat inom alla områden. Vi bör fokusera på att hela systemet skulle vinna på att inkludera kvinnor. En av punkterna i resolution är att generalsekreteraren ska presentera en rapport till . Dock finns inget datum satt för när detta ska ske. bör arbeta för att ett sådant datum fastställs. skickar undersökningsdelegationer till krigsområden för att fastställa behoven i landet. Det är viktigt att dessa delegationer också består av kvinnor och de måste medföra en checklista över kvinnors krigserfarenheter. Dessa delegationer måste åläggas att träffa kvinnoorganisationer ute på fältet. Program för nedrustning, demobilisering och återuppbyggnad måste också innehålla kvinnors behov. FN-systemet är starkt mansdominerat. Till exempel har det bara funnits två kvinnor bland de 88 FN-ambassadörerna i . finns ingen kvinnlig ambassadör. Av de landrapporter som lämnats till rådet är det bara en liten del som tar upp genderfrågor. av rapporterna innehåller ingen information om hur kvinnors och mäns behov beaktas vid utformning av programmen, vilket också omöjliggör uppföljning. Ingen märkbar förändring i det avseendet har skett sedan resolution antogs. är ett av de länder som ger mest till det multilaterala arbetet i FN-systemet. Vi bör arbeta för att genderperspektivet blir en obligatorisk del i alla landrapporter och temarapporter till säkerhetsrådet. En uppföljningsmekanism för resolution måste inrättas enligt mönster från . Då skulle mål och tidsramar kunna sättas och det skulle öppna för hela systemet med parallellbevakning och bättre rapportering liksom möjlighet till speciella rapportörer och enskilda klagomål samt ländernas vilja att undvika nesan att få en resolution emot sig skulle kunna utnyttjas. har en roll som internationell pådrivare i genderfrågor. Det innebär också att vi måste sopa rent framför egen dörr. När det gäller att leva upp till millenniemålen måste vi ständigt beakta genderperspektivet. Det handlar till exempel om att följa upp hur mycket av det svenska utvecklingsbiståndet som går till kvinnor. Vi måste tala klarspråk om mansrollen, om det manliga våldet, om männens ansvar när det gäller spridningen av hiv/aids, vi måste namnge diskrimineringen. Det gäller att kraftfullt öka svenska kvinnors deltagande i fredsbevarande operationer. En lista över kompetenta kvinnor som kan ta sådana uppdrag bör upprättas .