ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02MJ441 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbud mot svans- och öronkuperade hundar på utställning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i lagstiftningen införa ett förbud mot kuperade hundar på utställning. Från hundkunniga utövare och involverade i utställningsbranschen kommer information om att det förekommer import av hundar som är svans- och/eller öronkuperade och som ställs ut på hundutställningar samt att dessa blir bedömda som vackrare än sina okuperade rasfränder. En del föreningar har infört egna förbud mot användning av dessa hundar på utställningar, men det finns fortfarande inget enhetligt lagstadgat förbud mot denna hantering. Eftersom det i har införts förbud mot att kupera bör man också konsekvent förbjuda användning av hundar som är kuperade i alla utställningssammanhang.
mot · GR02MJ442 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagstiftningen vad gäller förbättringar av hundgårdsmiljöer. SDR anser att förbättring av hundgårdsmiljöer är lika viktig som berikning av djurparksmiljöer. Hundarna tillbringar stor del av sin tid i hundgårdarna och med den etablerade forskning som gjorts på miljöberikning för djur i bur bör detta krav förtydligas med lagstiftningens hjälp. Det ska inte vara syftet för djurhållningen som ska avgöra hur djuren ska ha det. Rastgårdar bör t.ex. vara utformade så att hundarna kan gräva, vid placering av två hundgårdar bredvid varandra ska dubbelt nät vara uppsatt för att förhindra att de hugger varandra vid bråk. Alternativt kan tät vägg användas men hänsyn måste tas till att hundar är flockdjur och inte trivs ensamma.
mot · GR02MJ443 · 2003-10-07 00:00:00 — Översyn av lagen (1943:459) om tillsyn över hundar och katter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning tillsätts för en översyn av lagen (1943:459) om tillsyn över hundar och katter. har debatten kring katten varit livlig, kring tama och förvildade katter, kattens status i allmänhet och den lagstiftning som rör området i synnerhet. Ett stort antal kattägare låter sina katter springa vind för våg i bostadsområden, vid trafikerade vägar o.s.v. Katter som släpps ut för att sedan bli insläppta stryker runt i sandlådor och trappuppgångar, förorenar och orsakar ofta dålig grannsämja.
mot · GR02MJ444 · 2003-10-07 00:00:00 — Fonderade medel för återplanteringsåtgärder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fonderade medel för återplanteringsåtgärder. En skogsägare som köpt skog och därefter gör stora avverkningar tvingas i vissa fall fondera medel hos för återplantering. Anledningen till detta är att man från samhällets sida vill garantera att skogen inte skövlas utan att nödvändiga åtgärder görs för att säkra återväxten av ny skog. Tyvärr finns det en lucka i detta system som gör att oseriösa skogsägare kan få tillbaka pengarna i det fall de säljer skogen, även om de då inte gjort några planteringsåtgärder. Systemet bör därför ändras så att de fonderade medlen följer marken de är avsatta för och inte kan återfås förrän återplanteringsåtgärder utförts. Om marken säljs får man vid försäljningen ta hänsyn till de fonderade medlen eftersom de ökar värdet på marken.
mot · GR02MJ445 · 2003-10-07 00:00:00 — Försöksverksamhet med trädgårdsodling i och Röbäcksdalen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med trädgårdsodling i och i Röbäcksdalen. () planerar att avsluta verksamheten med trädgårdsförsök i och att helt lägga ner Röbäcksdalen i . Planerna innebär att hela dräneras på försöksverksamhet inom trädgårdsodlingen. har alltid varit underrepresenterat när det gäller satsningar på försök och forskning inom trädgårds- och jordbruksnäringarna. Det är av största vikt att den genbank som finns bevaras och att försöken med ekologisk odling får fortsätta. Forskning och utveckling med ekologisk odling ligger helt i linje med de mål som regeringen satt upp. har ekologiska djurförsök och forskning bedrivits i . Av de medel på 1,4 miljarder som SLU har för sin verksamhet har en bråkdel, 4 miljoner, gått till verksamhet i norra varav större delen gått till administrativa kostnader i form av lokalhyror m.m. Trädgårdsförsök och forskning måste öka och inte avvecklas med hänsyn till det klimat som råder i med kyla, ljus och mörker samt andra förhållanden. Det är inte möjligt att forska med växter i andra klimatzoner och tro att det skall fungera med hänsyn till de speciella förhållanden som råder i norra delarna av landet. Försöksverksamheten i och Röbäcksdalen har med rådande resurser varit förvånansvärt framgångsrik. Med stöd av det anförda anser vi att försöksverksamheten, forskningen och utvecklingen i och Röbäcksdalen skall utvecklas. Det är av största betydelse för ett hållbart ekologiskt samhälle.
mot · GR02MJ446 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga garantier till åtgärder för att slutföra arbetet med att förhindra översvämningar i . Åtgärdsarbetet mot översvämningarna i har genomförts i en första etapp med mycket gott resultat. Miljökonsekvensbeskrivningar inför en andra och avslutande etapp är nästan färdigställda. De har tvingats avbrytas genom att statliga kreditgarantier avbröts under föregående budgetår. Emådalen har sedan avbrottet skedde återigen under innevarande sommar drabbats av ytterligare översvämningar som fått svåra konsekvenser för jordbruksdriften runt . Dessutom har stora mängder kväve och fosfor försvunnit ut i ån och orsakat miljön stor skada. Skadorna har beräknats miljoner. Hade utbyggnaden mot översvämningarna redan varit utförda hade dessa skador kunnat förhindras. Att avbryta kreditgarantigivningen i nuvarande läge som omöjliggör att miljökonsekvensbeskrivningarna inte kan fullföljas är mycket olyckligt och kan förhindra fortsatt rationell jordbruksproduktion och riskera stora miljövärden. Det är uppenbart att inte översvämningsrisken upphört. Jag föreslår att ekonomiska garantier från staten ges så att miljökonsekvensbeskrivningen kan färdigställas och åtgärderna mot översvämningarna i fullföljas.
mot · GR02MJ448 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda hur man skall komma till rätta med den fara pitbullterriern utgör för allmänheten. Att inneha hund ställer stora krav på ägaren. Hunden måste fostras, lära sig lyda och tygla sitt humör. Vissa hundraser är betydligt svårare att fostra och ställer därför extra stora krav på ägaren. En hund kan trots god fostran alltid vara farlig, men det finns också raser där just farligheten har ansetts eftersträvansvärt. Pitbullterriern har framavlats för kamp, hundar emellan. har rasen blivit oerhört populär i . Framför allt ungdomar skaffar gärna en hund som genom sitt rykte ger respekt. Resultatet har vi sett i form av allt vanligare överfall från just pitbullterrier. Medier beskriver i stort sett hur intet ont anande människor oprovocerat attackeras. Den kanske svåraste hunden att tygla, pitbullterriern, ägs oftast av de mest olämpliga hundägarna, ungdomar som uppenbarligen saknar förstånd att fostra en krävande hund. Utvecklingen har gått dithän att pitbullterriern utgör en fara för allmänheten. Att komma till rätta med problemet farlig hund olämplig ägare är ingen enkel sak. Förbud att framavla, tvång att alltid bära munkorg, förbud att inneha etc. är tänkbara åtgärder, men säkert kan man finna lämpligare lösningar. En utredning om pitbullterrierns fortsatta existens i vårt land bör därför komma till stånd.
mot · GR02MJ449 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Förslag till riksdagsbeslut anslår till anslag 43:1 . anslår till anslag 43:13 . anslår inte några medel till anslagen 42:6 , 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. och 44:7 Ekologisk produktion. Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. En stor del av utgiftsområdet styrs av EU:s gemensamma jordbruks- och landsbygdspolitik (CAP). Området innehåller såväl direktbidrag från unionen som svensk medfinansiering, vilket i många fall är ett villkor för att stöd skall kunna erhållas. Då dessa utgifter inte styrs från har vi heller ingen möjlighet att föreslå andra nivåer. Rent principiellt borde europeisk lantbruksnäring klara sig med avsevärt lägre stödnivåer. Det gäller såväl direkt eller indirekt stöd till produktion, men även det stöd som betalas till landsbygden. Det sistnämnda borde inte heller betraktas som en del av jordbrukspolitiken utan som en del av regionalpolitiken. Stödminskningen kan inte göras ensidigt utan måste ske parallellt i alla länder. Anslagen 42:6 och 43:13 är myndighetsanslag för den nya och för . Vi anser inte att någon av dessa myndigheter behövs. Verksamheten som bedrivs eller skall bedrivas där kan skötas av andra myndigheter inom deras nuvarande ramar. Anslaget 42:6 kan därför utgå eftersom myndigheten inte kommit igång med sin verksamhet och anslaget till fasas ut. I konsekvens med detta tillför vi anslaget 43:1 medel för ändamål som avses anslås till . Regeringen föreslår upprättandet av ett nytt anslag 44:7 Ekologisk produktion. Vi motsätter oss att medel anslås för att stödja en produktionsmetod. En stor del av medlen avses användas till marknadsföringsstöd. Det är anmärkningsvärt att staten ger marknadsföringsbidrag till en förhållandevis lönsam nisch av livsmedelsmarknaden. Ekologisk produktion är på det hela taget inte mer miljövänlig än konventionell. Det finns således inte något motiv att av miljöskäl stödja ekologisk produktion. Anslaget 44.7 bör utgå. Inom utgiftsområdet finns också en viss återstående rundgång av skatt på jordbrukets produktionsmedel. Då vi motsatt oss att skatt först tas ut på vissa produktionsmedel för att sedan gå till för jordbruket gemensamma ändamål vill vi naturligtvis inte heller ha någon återföring av dessa medel. Det är bättre att skatterna aldrig tas ut. Systemet påminner inte så lite om den jordbruksprisreglering som övergavs . Eftersom vi i vårt budgetalternativ inte disponerar dessa skattemedel blir konsekvensen att anslaget 44:6 utgår.
mot · GR02MJ451 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en aktiv miljöpolitik för att främja ungas möjligheter inom . När EU växer öppnas nya möjligheterna till samarbete inom en rad områden. Blir ett land som geografiskt hamnar mer i centrum i Europasamarbetet med som en central del i det nya EU. Länderna kring bör därför öka samarbetet så att blir ett område som är bra för unga att verka och bo i. Grundläggande för en bra är att området är tryggt att leva i och att det finns möjligheter till utveckling och en bra miljö för ett hållbart samhälle. Därför måste driva miljöfrågorna på ett målinriktat sätt så att vi klarar av dagens miljöproblem inom en överskådlig tid. En sådan satsning bör ske genom samarbete med de andra länderna runt . Därför borde arbeta med en aktiv miljöpolitik som bygger på utökat samarbete vad gäller frivilliga överenskommelser, lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Detta för att sporra till ändrade vanor när det gäller konsumtion, utnyttjande av naturresurser och skapande av ny miljövänlig teknik. Klimatpolitiken är ett av de prioriterade områdena för en hållbar utveckling. har skrivit på vilket innebär att utsläpp av växthusgaser skall halveras . För detta krävs stora krafttag t ex genom forskning inom energiteknik och industriell forskning transportsektorn flyttas till mer miljövänliga alternativ. Men det räcker inte att tar ansvar på egen hand, utan vi måste på bred front arbeta med att få till stånd ett ökat samarbete mellan alla . Vi äger miljöproblemen tillsammans oavsett vilket av länderna som de har uppstått i, oavsett om man är gammal eller ung. Den miljön är central i miljöpolitik, gemensamma insatser för att rena och minska utsläpp i området måste prioriteras för att naturområden, livsmiljöer och djurarter skall ges ett varaktigt skydd. Att tillsammans med övriga länder ta till vara den kunskap som finns inom forskningen på området biologisk mångfald är viktigt. Genom att samla vår forskning i ett gemensamt forskningscentrum kring skapar vi möjligheter att aktivt arbeta med miljöfrågor som människor kan mötas och lösa gemensamma problem. Miljöfrågorna kring är en demokratifråga. Att ha en god miljö ger förutsättningar för att kunna påverka sin vardag. Miljöarbete är ofta långsiktigt, därför är det viktigt att engagera barn och ungdomar i frågorna och låta dem vara delaktiga och ta ansvar för samhällsutvecklingen. För att kunna arbeta med frågorna i hela är det viktigt med utbildning i miljöfrågor. Därför är utbildning och forskning ett viktigt redskap i miljöarbetet som måste prioriteras framöver. När man satsar på utbildning är det viktigt att man satsar både på kvinnor och män eftersom synen på vad som är prioriterat i miljöfrågorna varierar utifrån de kunskaper och erfarenheter man skaffat sig i livet. Genom att ha en bra bas att utgå ifrån där allas möjligheter till välfärd tas tillvara och där jordens resurser kan nyttjas på rätt sätt skapar vi möjligheter för en för alla.
mot · GR02MJ452 · 2003-10-07 00:00:00 — Förbud mot att använda azo-färgämnen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åter införa ett förbud mot att använda azofärgämnen. förbjöd användningen av azofärgämnen i svenska livsmedel. Det visade sig att det fanns stora risker för allergiska reaktioner såsom nässelutslag och hösnuva. När vi sedan blev medlemmar i fick inte behålla sitt förbud utan det blev åter fritt att använda sig av dessa färgämnen. Det finns krav på att man ska via innehållsdeklarationen kunna se om dessa ämnen finns med, men som konsument är det inte alltid lätt att ta del av dessa innehållsdeklarationer. Efter denna anpassning till tog både svensk industri och butikskedjor samt importörer på sig att de inte skulle vare sig använda detta ämne vid tillverkning eller försälja varor med detta innehåll. har mycket förändrats. Den fria handeln inom EU har gjort att vi har ett helt annat flöde av varor. Innehållsförteckningarna överensstämmer kanske inte alltid med det som finns i förpackningen. Ett stort användningsområde är i godis och läsk, och försäljningen riktar sig till barn. Att ställa krav på att barnen ska läsa innehållsförteckningen innan de köper något färgglatt godis är att gå för långt. bör gå före och förbjuda dessa färgämne samt ta upp frågan inom EU och få fram ett beslut om ett totalförbud.
mot · GR02MJ453 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skogspolitiken. avverkade skogsägarna mer än någonsin, . Flera tecken tyder på att 2004 blir ett nytt rekordår. En genomförd analys från Skogstyrelsen visar att avverkningspotentialen är . Därefter, fram till nästa sekelskifte, är den i genomsnitt . räcker alltså inte skogen till för att med inhemskt virke möta virkesbehovet. Vi måste lita på import. På finns endast ett mindre utrymme för expansion i skogsindustrin, en industri som betyder mycket för vår välfärd. Långsiktigt ställs balansen mellan produktion och miljö i skogen på sin spets. Om inte förr så när nästa steg i miljöpolitiken ska tas i slutet av detta decennium. Vi står inför betydande avvägningar i skogspolitiken som endast kan göras i en politisk process. Vilka produktionshöjande åtgärder kan accepteras? Hur ska skogens roll i klimatarbetet se ut? Håller den svenska modellen med ett mångbruk av skogen på större delen av arealen? Vilka ytterligare åtgärder behövs för att bevara biologisk mångfald, kulturmiljö och friluftsliv? Hur kommer den internationella dagordningen att påverka svenskt skogsbruk? Med andra ord: Hur ska det se ut i framtidens svenska skog om vi ska leva upp till alla krav som ställs på den? För att få svar på alla dessa frågor behövs en översyn av svensk skogspolitik.
mot · GR02MJ454 · 2003-10-07 00:00:00 — Den svenska kycklinguppfödningens konkurrensmöjligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att ge kycklinguppfödningen goda konkurrensmöjligheter. I finns ca 25 uppfödare av kyckling. De medverkar bl a i ett unikt djuromsorgsprogram som omfattar uppfödning och slakt, ett program som kontrolleras av . Detta program har varit föremål för studier från övriga EU-länder eftersom det är så framåtsyftande. En stark djuromsorg innebär självfallet också merkostnader. Den starka importökningen av kycklingkött visar att konsumenterna inte alla gånger premierar god djuromsorg utan priset kan vara avgörande. Att vi nu inte längre har samma salmonellakontroll på det som kallas beredda köttberedningar innebär också att det starka svenska salmonellaprogrammet med dess merkostnader ger ett ekonomiskt åtagande för svenska uppfödare. För att svensk uppfödning med god djuromsorg inte ska slås ut måste våra uppfödare få villkor som liknar dem i konkurrentländerna. De svenska konsumenterna måste garanteras salmonellafria produkter oavsett om de producerats i eller utomlands. På så sätt skapas mer likvärdiga villkor mellan uppfödare. Självklart ska också näringsidkarna ha rätt att bedriva sin verksamhet utan angrepp och det är angeläget att tillse att så också blir fallet. djuruppfödare, och då inte minst kycklinguppfödare, är viktiga för länets utveckling. De betyder mycket för en levande landsbygd, för såväl möjligheten för spannmålsodling, som fodret kommer från, som andra näringar som är sammankopplade med verksamheten. För att de ska kunna utveckla sin verksamhet på ett bra sätt krävs att verksamheten kan bedrivas på så lika villkor som möjligt som uppfödarna i importländerna har.
mot · GR02MJ455 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ursprungsmärkning av kött. Enligt , , har det inom den kommunala tillsynen uttagits 321 prover av färskt och fryst fjäderfäkött, varav 41 prover har varit kontaminerade med salmonella. För kategorin fjäderfäköttprodukter har det tagits 100 prover varav tre befunnits förorenade med salmonella. Då det kan råda tveksamhet huruvida proverna har inrangerats i rätt kategori bör resultaten utläsas som så att det i totalt 421 livsmedelsprover som uttagits inom den kommunala tillsynen (i butik) så har salmonella påvisats i 44 prover. Proverna är inte identifierade med ursprungsland. Den svenska kycklingindustrins program för salmonellakontroll omfattar hela kedjan, från de importerade far- och morföräldrarna till produktion av kycklingar och slakt, och inkluderar även fodret. Programmets effektivitet kontrolleras genom provtagning av kycklingarna i varje enskilt djurutrymme före slakt. Påvisas salmonella, oavsett prevalens och serotyp, avlivas och destrueras hela flocken. Som en ytterligare verifikation på att programmet fungerar, uttas prover på slakteriet (produktkontroll). Denna rigorösa kontroll är en garanti för att svenskproducerad kyckling lever upp till kravet på att vara en salmonellafri produkt. Mot bakgrund av denna rigorösa kontroll kan man på mycket goda grunder förutsätta att de ovan nämnda salmonellaförorenade produkterna är av utländskt ursprung, antingen inkomna utan kontroll avseende salmonella eller inkomna med hjälp av felaktiga intyg. Hur stor andel av de totalt 421 proverna som är av utländskt ursprung är dock okänt, men även om man förutsätter att samtliga tagna prov är av utländsk härkomst, blir antalet salmonellaförorenade prover . Detta utgör en stor risk för livsmedelssäkerheten och som en följd därav även ett hot mot folkhälsan. Det nuvarande kravet på ursprungsmärkning av kött gäller dock endast nötkött och detta som en direkt följd av BSE-krisen. Med anledning av ovanstående farhågor om importerat kycklingkött vore det önskvärt om detta krav gällde även kyckling. Det är viktigt att konsumenterna får kunskap om var kycklingen är kläckt, uppfödd och slaktad. Kravet på ursprungsmärkning borde också gälla för beredda produkter samt för restauranger och storhushåll. har du som konsument i butik, gäst på restaurang eller kund hos cateringfirma ingen möjlighet att få reda på var det kött du köper eller äter har sitt ursprung. Detta är en viktig fråga för flera konsumentorganisationer som också driver frågan, men de har inte fått något gehör från vare sig livsmedelsindustrin eller handeln. Där marknaden inte själv tar ansvar för folkhälsan och livsmedelssäkerheten måste andra kliva in. Därför vore det önskvärt med en lagändring som innebär att ursprungsmärkning av kött blir regel snarare än undantag.
mot · GR02MJ457 · 2003-10-07 00:00:00 — Fettfeneklippning av lax och öring tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förändring av fiskeriförordningen (SFS 1994:1716) avseende krav om fettfeneklippning av lax och öring. krävs att utplanterad lax eller öring i de fem samt i havet (inklusive ) ska ha borttagen fettfena. Beslutet togs snabbt, och man kan utan att överdriva hävda att detta skapat problem för många som till gagn för samhället planterar ut lax eller öring. I största sjö har fettfeneklippning av särskilda skäl tillämpats . Detta för att skydda vild och utrotningshotad öring- och laxstam. Dessutom får endast fettfeneklippt fisk bärgas ur . Här har fettfeneklippningen således ett syfte. Om man jämför detta med förhållandet i och är situationen helt annorlunda. I det sistnämnda området finns exempelvis ingen utrotningshotad havsöringsstam. är ett öppet system med mycket havsöring, både vild och inplanterad, som till ansenlig del även kommer från våra grannländer. Märkningsförsök för havsöring visar att öringen lever kustnära och i skärgården samt att maximalt av öringarna fiskas upp. Det är således meningslöst från miljö-, art- eller stamskyddssynpunkt att fettfeneklippa den öring som planteras ut i området. Med andra ord innebär kravet om fettfeneklippning i detta område endast att kostnaden för att hantera den fisk som ska utplanteras ökar. En uppskattning gjord av ansvarig förvaltning inom visar att drygt en tredjedel av priset för ensomrig öring är kostnad för fettfeneklippning. Med tanke på de stora kvantiteter som placeras ut blir det stora summor, som i det här fallet inte gör någon nytta. Det vore därför önskvärt med en förändring av fiskeriförordningen (SFS 1994:1716) så att detta krav antingen försvinner eller åtminstone tillämpas med sunt förnuft.