mot · GR02Sf402 · 2003-10-07 00:00:00 — har arbetssökande med reella kunskaper utan formell utbildning ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden, vilket måste förändras. vill införa ett nytt valideringssystem en nationell modell med hög kvalitet för att värdera kunskaper som skaffats på annan väg än genom studier. Det handlar om att ta vara på både gamla och nya svenskars kunskaper och ställa rimliga krav för att de ska få papper på sina kunskaper. vidareutvecklar frågan om validering i en särskild motion om yrkeshögskola. 6.7 Tillvarata invandrarkvinnornas kompetens Det är viktigt att invandrarkvinnornas kompetens tas till vara. De hamnar ofta sist i kön till arbete. I vårt land finns mycket språkkompetens samlad, genom alla de personer som kommit hit från andra länder. Den specifika kännedomen om olika länders kulturer är en ovärderlig kunskap att använda inom olika branscher och industrier. Trots detta låter vi speciellt invandrarkvinnorna vara utan fotfäste på arbetsmarknaden. En särskild insats behövs för att inventera invandrarkvinnors specifika kompetens som kan vara till stor nytta i arbetslivet. Dessa kvinnor bör sedan ges utbildning om svenskt arbetsliv. 6.8 Ungdomar med utländsk bakgrund Undersökningar10 visar att ungdomar med utländsk bakgrund har en högre arbetslöshet än andra ungdomar. Även de som är födda i eller som har invandrat till , har högre arbetslöshet. Skillnaden består även om betygen, utbildningen och språkkunskaperna räknas med i jämförelsen med andra ungdomar. Detta är mycket oroväckande och tyder på stora brister i systemet. anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över orsakerna till denna utveckling och föreslår lämpliga åtgärder. 6.9 Förbättra villkoren för småföretagarna Uppemot en kvarts miljon människor i arbetar i företag som startats och drivs av personer med invandrarbakgrund. Vart femte nytt företag startas av en person som invandrat till . startas omkring 5 000 invandrarföretag. Att skapa bättre möjligheter för företagande och arbete är en viktig väg att minska utanförskap och segregation. Alla företagare, oavsett bakgrund, är beroende av goda förutsättningar för att starta, lokalisera och driva företag. Den viktigaste insatsen för att stimulera eget företagande för invandrare är därför att skapa ett gott företagsklimat generellt i . Vi kristdemokrater vill skapa ett positivt näringslivsklimat genom vår sammanlagda näringslivs- skatte-, energi-, utbildnings- och arbetsmarknadspolitik samt den övergripande ekonomiska politiken. I näringlivsmotion föreslås sänkta arbetsgivaravgifter, successivt avskaffad förmögenhetsskatt, avdragsrätt för riskkapitalsatsningar i såväl eget som andras bolag, avskaffad dubbelbeskattning på aktier, rätt till avdrag på bundet kapital vid generationsskiften, ändrade fåmansbolagsregler där en normallönemodell istället införs. Alltsammans är åtgärder som stimulerar ett ökat företagande. 7 Rasism och diskriminering 7.1 Förhindra diskriminering i arbetslivet Antalet anmälningar inom arbetslivet till ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har ökat fem gånger . Att det existerar outnyttjade tillgångar på arbetsmarknaden och att dessa förblir outnyttjade på grund av diskriminering vittnar även flera utredningar om. anser att diskriminering är ett övergrepp gentemot en människa. Det är oerhört tragiskt när personer med stor potential inte får komma till sin fulla rätt. Dessutom innebär diskriminering i arbetslivet ett ekonomiskt problem för såväl den enskilde som samhället i stort. Enligt en genomförd kunskapsmätning utförd av DO och har alltfler arbetsgivare och fackliga företrädare kunskap om lagarna mot etnisk och religiös diskriminering. Men är de aktiva åtgärder som lagen kräver få på landets arbetsplatser. Nära nog varannan arbetsgivare har inte vidtagit några aktiva åtgärder för att förebygga etnisk diskriminering. En tredjedel av de fackliga företrädarna känner inte till sitt ansvar enligt lagen. menar att fackföreningar har ett ansvar för att kontrollera och övervaka sina medlemmars intressen och se till att diskriminering bekämpas. har arbetsmarknaden utvecklats på ett sätt som medfört att långt ifrån alla arbetstagare är fackanslutna. Ytterligare några är inte medvetna om fackets roll. Det är därför viktigt att kunskapen om diskriminering inte bara är facklig utan allmängiltig bland arbetstagare. anser att det aktiva arbete som DO utför för att informera, stödja men även upptäcka diskriminering är mycket viktigt. Detta är även en av orsakerna till att vi vill anslå ytterligare medel för ombudsmannens arbete. anser vidare att det är allas gemensamma ansvar att motarbeta och förhindra att diskriminering och mobbning förekommer på arbetsplatserna. 7.2 en ombudsman för alla menar att en sammanslagning av de olika främjandeombudsmännen kan ha flera fördelar. Det är inte alltid enkelt för medborgaren att veta vilken ombudsman som ansvarar för vilka områden. Därför vore det lättare om man kunde vända sig till en myndighet: . har, bl.a. genom initiativ från , tillkännagett för regeringen behovet av en sådan utredning. Vi stödjer även ett förtydligande av de olika diskrimineringslagstiftningarna som är svåra att överskåda. välkomnar den parlamentariska utredning som har till uppgift att se över såväl diskrimineringslagstiftningen som främjandeombudsmännens roll. 7.3 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering motor i opinionsbildning Den kristdemokratiska grundsynen om alla människors lika och absoluta värde innebär en skyldighet att ständigt och i alla sammanhang ta avstånd från och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vi anser att Ombudsmannen mot diskriminering eller den framtida bör ha ett speciellt ansvar och fungera som motor i opinionsbildningen mot dessa företeelser. För detta ändamål anslår vi ytterligare för vartdera och 2004. Vi avvisar försöket med lokala diskrimineringsombudsmän. Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret för att motarbeta diskriminering, rasism och främlingsfientlighet. Det totala anslaget för åtgärder mot diskriminering m.m. uppgår till . anser att goda insatser mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet kan göras inom ramen för dessa medel. Vi anser att DO bör vara en från regeringen fristående myndighet och istället underställas . Detta bör behandlas av den utredning som utreder sammanslagningen av främjandeombudsmännen. Kommittén skall överlämna sitt betänkande . 7.4 Etnisk mångfald i arbetslivet myndigheterna skall föregå med gott exempel Den lag som trädde i kraft kräver att alla arbetsgivare bedriver ett aktivt arbete för etnisk mångfald och mot diskriminering. I den integrationspolitiska propositionen (1997/98:16) som antogs av framhåller regeringen att staten har ett särskilt ansvar som föredöme. Regeringen uppdrog åt samtliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina anställda. Trots att DO tagit fram skriftliga råd inför myndigheternas arbete med handlingsplaner hade av samtliga myndigheter färdigställt en handlingsplan . Av dessa 20-tal myndigheter är det bara två, och som utförligt redovisat vad de gjort för att anställa fler med invandrarbakgrund. , och har inga åtgärder att redovisa. Av budgetpropositionens redovisning att döma har väldigt lite hänt. efter att regeringen uppdragit åt myndigheterna att utarbeta handlingsplaner har endast fyra av tio gjort det. Dessutom uppvisar statliga förvaltningen utrikes födda medarbetare. Detta kan knappast ses som något föredöme för andra arbetsgivare. Regeringen bör verka för att arbetet med att upprätta handlingsplanerna påskyndas. 7.5 Diskriminering i arbetsförmedlingens verksamhet presenterade och samhälle (SNS) en oroväckande undersökning11 om invandrare och deras möten med svenska myndigheter. Undersökningen visar att kontakterna med arbetsförmedlare entydigt varit negativa upplevelser. Förutom bristande eller felaktig information, likgiltighet och arrogans vittnar intervjuerna om direkt diskriminering från arbetsförmedlarna. Arbetsförmedlingen anklagas bl.a. för att hänvisa invandrarna till typiska invandrararbeten, att de bara bekräftar bilden på det utanförskap man redan känner, att egna initiativ bemötts mycket negativt, att de rekommenderats att glömma sina yrken osv. Vi ser mycket allvarligt på dessa uppgifter. En arbetsförmedlare skall vägleda och uppmuntra, inte tvärtom. Trots att DO har samarbetat med för att säkra att det inte förekommer etnisk diskriminering bland arbetsförmedlarna menar DO att problemen kvarstår. inkom 50 anmälningar som på något sätt anknöt till arbetsmarknadsområdet (dock ej arbetsgivare). Det är nästan dubbelt så många anmälningar jämfört med föregående år. En stor del av dessa anmälningar avsåg arbetsförmedlingens verksamhet. uppmanar den socialdemokratiska regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med diskriminering bland arbetsförmedlare. 7.6 Rasistiska och nazistiska organisationer opererar rasistiska och nazistiska organisationer på många skolor och försöker värva medlemmar och sympatisörer. En av de viktigaste förebyggande insatserna är att förmedla kunskap om hur dessa organisationer fungerar och arbetar. Skolan har en nyckelroll i arbetet bland unga mot främlingsfientlighet och rasism. anser att de rasistiska yttringarna och andra grova organiserade brott som drabbat samhället måste bemötas med en effektiv lagstiftning. Därför anser vi det angeläget att deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer skall förbjudas. Det är en nödvändig åtgärd för att komma tillrätta med den grova kriminaliteten och bevara ett fritt demokratiskt samhälle. Krav på detta har förts fram i kristdemokratiska motioner. 8 Systemfel i introduktionen av flyktingar När den asylsökande får permanent uppehållstillstånd överförs denne automatiskt till den kommun som han eller hon vistas i. När sedan flyktingens familj kommer blir det den aktuella kommunen som har ansvaret att ordna med boende och introduktion. Den nuvarande flyktingmottagningen har en rad systemfel som försvårar mottagandet av flyktingar och skapar ogynnsamma förhållanden för integration. 8.1 Skapa ett mänskligt möte Vi måste förbättra mötet med . Istället för dagens ensidiga kontakt med myndigheter behöver vi ha fler som engagerar sig frivilligt för att på olika sätt hjälpa invandrare in i vårt samhälle. Ett sådant utbyte är positivt för båda parter. Vi anser att introduktionsmöten skall anordnas av kommunen för nyinflyttade och svenskar. Här ska man få information om kommunen, företagsamheten, föreningar, svenskundervisning m.m. Varje nyinflyttad bör även erbjudas en kontaktfamilj eller liknande på orten. Ett sådant lyckat exempel är försöken i med personliga guider som hjälper flyktingar in i det svenska samhället, s.k. flyktingguider. Försöket har fallit väl ut och många har visat intresse för att hjälpa till. Detta är också ett steg i rätt riktning för att bryta segregeringen. 8.2 Barn och ungdomar saknas i introduktionsinsatserna saknas det ett barn- och ungdomsperspektiv i introduktionen.12 Enligt integrationspolitikens mål skall barn eller ungdomar erbjudas ett individuellt anpassatt introduktionsprogram. Undersökningar visar dock att så inte är fallet. anser att behoven är annorlunda för barn och ungdomar och därför måste introduktionen anpassas därefter. Det bör även upprättas individuella introduktionsplaner för varje enskilt barn. har föreslagit att de insatser som bör kopplas till planerna är barnets ålder, hälsa, utvecklingsnivå och sociala situation. Vid upprättandet av introduktionsplanerna bör kommunerna samarbeta med barnen och deras föräldrar så att de känner att de kan påverka sin situation. 8.3 Sluta möblera med människor inför utvecklingspeng Skulle du vilja bli kommunplacerad? Den svenska flyktingmottagningen har ett drag av planekonomi som leder till oönskade konsekvenser. Det är riksdag som fattar beslut om flyktingpolitiken. är också bundet av internationella konventioner på området. Trots detta avgör varje kommun om de skall göra en överenskommelse med om att ta emot flyktingar eller ej. Det finns ett antal kommuner som konsekvent säger nej. Vi har alltså i realiteten inte en nationell flyktingpolitik, i varje fall inte när det gäller det initiala mottagandet. Flyttströmmar av svenskar inom landet till storstadsområdena är större än invandringen av asylsökande. Kommunerna i exempelvis har ingen möjlighet att tacka nej till norrlänningar som får jobb i området. Lyckas de hitta en bostad, får de förstås bosätta sig var de önskar. Varför skall inte samma grundregel gälla för en flykting? Flyktingar som kommer till beter sig helt rationellt. De söker sig till storstadsområdena eftersom chansen är störst att få ett jobb där. Men invånare i storstadsområdena är vana att tänka regionalt. Man kan bo i en kommun, arbeta i en annan, ha barnen i skola i en tredje osv. Flyktingen och dennes familj blir däremot instängd i en kommun. Om man i längden skall kunna upprätthålla en solidarisk flyktingpolitik, torde det inte kunna gälla andra regler för flyktingar än för till exempel norrlänningar som flyttar till storstaden. Flyktingmottagningen bör därför bli regional istället för . När en asylsökande får uppehållstillstånd borde han eller hon få ett eget huvudansvar för att hitta ett jobb och en bostad som är tillräckligt stor för familjen. Givetvis krävs hjälp av någon myndighet med grundlig information om var i regionen det finns jobb och var det finns bostäder. Det är dock den nyanlände som själv bestämmer var han eller hon slutligen vill bosätta sig. Vinsterna med en sådan förändring av flyktingmottagningen är flera. För det första överförs huvudansvaret till flyktingfamiljen. Man undviker risken för passivitet. För det andra kan inte kommun neka en flykting att bosätta sig där det går att hitta en bostad. För det tredje blir flyktingens villkor likadana som för den som flyttar inom . Tre forskningsrapporter om invandrare i har visat att denna placeringspolitik varit negativ för dem som utsatts för den. De som placerats i en kommun fick lägre inkomster och blev mer socialbidragsberoende än de annars skulle ha blivit. Forskarna beräknar att inkomsterna för dessa var lägre och beroendet av socialbidrag var högre än det skulle ha varit utan politiken.13 En regional flyktingpolitik fordrar ändrad lagstiftning. Vi föreslår att systemet med avtal med kommunerna avskaffas. Stödet till den nyanlände bör istället följa individen i form av en utvecklingspeng som fördelas av RFV och sedan betalas ut av . Därigenom ges individen och den lokala nivån ett större ansvar. Vi tillför därför RFV och för vartdera året 20052006 för administration från utgiftsområde 8. RFV bör även betala ut ersättningen till kommunerna för t.ex. sfi-undervisningen. Den mest kraftfulla åtgärden för att motverka segregation är att se till att alla bostadsområden har en blandad bebyggelse med flera olika upplåtelse- och bebyggelseformer. För detta behövs fler bostäder. Regeringen har inte lyckats stimulera det byggande av hyresrätter som krävs för en rörlig bostadsmarknad. Dessutom försvårar regeringen friköp av hyresrätter som skulle öka blandningen av upplåtelseformer och därmed människors inflytande över sitt boende. Det behövs en större andel bostadsrätter i många förorter. Dessutom krävs det fler andra kooperativa bostadsformer, villor och radhus (äganderätt). En viktig målsättning i integrationsarbetet är att alla skall bo i en trygg och attraktiv stadsdel. För att åstadkomma detta måste brottsförebyggande åtgärder uppmärksammas mer i stadsplaneringen. Även i skötseln och upprustningen av offentliga miljöer kan brott förebyggas. anser att kommunerna bör upprätta en bebyggelseinriktad brottsförebyggande policy som framgår av översiktsplanen. Dessutom har vi i vårt budgetalternativ krav på att det finns en närpolis per 1.000 invånare. Vi anser att rättsväsendet aktivt bör arbeta för att rekrytera personer med invandrar- och minoritetsbakgrund till utbildning och anställning inom polisen, domstolsväsendet och kriminalvården för att motverka särbehandling av olika grupper och för att stärka mångfalden inom rättsväsendet. I alla nya detaljplaner och vid förändringar av detaljplaner bör man göra en konsekvensbeskrivning av hur planen kan tänkas förbättra eller försämra integrationen. Ännu en idé är att flytta ut kommunala verksamheter och myndigheter eller locka stora privatföretag till miljonprogramsområden. Det kan öka behovet av servicetjänster i området och därmed generera arbetstillfällen. 10 Utsatta flickor i patriarkala familjer I skrivelsen Integrationspolitik för 2000-talet 2001/02:129 redogör regeringen för hur de medel man avsatt för utsatta flickor i patriarkala familjer skall användas. Vi vill påpeka behovet av ett samarbete med de kvinnojourer som har såväl kunskap om som kontakt med flickor i sådana situationer. Det är således viktigt att man har med dem i diskussionerna samt att stödja dem i deras framtida arbete. anser för övrigt att de medel som går till kvinnojourerna är mycket knappa. Det är mycket anmärkningsvärt mot bakgrund av det oerhört viktiga arbete som kvinnojourerna utför. I budgetpropositionen har ytterligare medel för skyddat boende för flickor och pojkar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld avsatts. välkomnar denna viktiga satsning och andra åtgärder som vidtagits för att förhindra hedersrelaterat våld. 11 Att åldras med värdighet äldre invandrare i Antalet äldre invandrare ökar i det svenska samhället. Utomlands födda utgör av befolkningen och andelen i denna grupp var vilket är lägre än andelen äldre i hela befolkningen. Bland de äldre invandrarna utgjorde kvinnorna . Äldrepolitiken ska präglas av integrationstanken som det måste finnas förståelse och respekt för att kulturella bakgrunder mycket starkt påverkar människors behov och förväntningar när det gäller vård, omsorg och andra samhällsinsatser. De invandrade nya medborgarnas nedärvda familjemönster tenderar att brytas upp. Den utbredda föreställningen att den yngre generationen fullt ut tar ansvar för omsorgen om den äldre äger inte sin giltighet och kan inte vara vägledande för samhällets planering för de äldre invandrarna. Frågan om huruvida det ska finnas särskilda boenden för äldre med viss etnisk bakgrund måste bedömas utifrån lokala förhållanden. Generellt torde det vara att föredra om det går att organisera verksamheten så att platser anvisas på vissa avdelningar i ett större äldreboende där det finns tillgång till tvåspråkig personal. En mycket väsentlig kvalitets- och trygghetsfråga är just tillgången till personal som talar det egna hemspråket. Detta behov behöver särskilt beaktas vid rekryteringen i vårdutbildningarna. Vidare krävs respekt för kulturella och religiösa traditioner så långt som det är acceptabelt i förhållande till de grundvärderingar som gäller i den svenska vården. Etniska minoritetsorganisationer och pensionärsorganisationer måste få påverka äldreomsorgens utformning. Det är främst en fråga för kommuner och landsting att ha en strategisk framförhållning på detta område. 12 Medborgarskapets innehåll måste tydliggöras Att viljan till och upplevelsen av delaktighet i samhället minskar finns det flera indikationer på. Det generella valdeltagandet sjunker, misstron mot politiker växer och en polariserande vi och dom-känsla riskerar att breda ut sig i samhället där politiker upplevs som åtskilda från vanligt folk. Medborgarskapets innehåll behöver därför aktualiseras och tydliggöras, eftersom demokratin och samhällets grundläggande värden så intimt är förknippade med de ideal som medborgarskapet representerar. I det svenska välfärdsbygget har stundom de delar av medborgarskap som innefattar skyldigheter hamnat i skymundan. Hänsyn måste tas till att samhället utgörs av de enskilda medborgarna, men man måste också inse beroendet av varandra ett beroende som också ger insikter om hur vi skall förhålla oss till varandra i fråga om ansvar och skyldigheter. Det är de enskilda människornas medmänsklighet och ansvarstagande som är avgörande för framtiden. 12.1 En medborgarbok till varje svensk medborgare För att betona medborgarskapets rättigheter, men också dess skyldigheter, föreslår vi att alla nya medborgare skall få en medborgarbok där medborgarskapets innebörd tydliggörs och samhällets grundvärderingar formuleras. Vi anser det vara av stor vikt att värna, stärka och förmedla de grundläggande värden utan vilka ett samhälle präglat av ömsesidig respekt, tillit och gemenskap inte kan existera. Dessa värden utgör den etiska grunden för ett fritt, jämställt, pluralistiskt och solidariskt samhälle. En medborgarbok kan vara ett led i det arbetet. Varje svensk medborgare som uppnår myndighetsåldern bör få en medborgarbok av den svenska staten där de medborgerliga skyldig- och rättigheterna diskuteras. Denna bok skall också ges alla som kommer till och erhåller svenskt medborgarskap. Boken bör förmedla den värdegrund som beskrivs i skolplanen: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Denna värdegrund härleds alltså från den etik som förvaltats i idétradition och i västerländsk humanism. För en levande demokrati krävs att medborgardygder såsom den kritiska rationalismen, laglydigheten och solidariteten framhävs. Boken bör även innehålla en kort historik över demokratiska utveckling, information om hur det politiska systemet i och Europasamarbetet fungerar. 12.2 Högtidligt överlämnande av medborgarboken Överlämnandet av medborgarboken bör ske i samband med en ceremoni, i hemkommunen, där man välkomnar och uppmärksammar de nya svenskarna och de som blivit myndiga. Genom att boken både betonar rättigheter och skyldigheter kan man höja statusen på och markera det ansvar som vilar i medborgarskapet. skall inte primärt ge färdiga svar för enskilda valsituationer eller fungera som praktisk handbok i samhällsliv, även om också medborgarskapets praktiska konsekvenser bör diskuteras. Boken skall istället vara ett verktyg för utmejslandet av ett förhållningssätt där insikten om rättigheter och skyldigheter gentemot samhälle och medmänniska kommer till uttryck. En demokrati är beroende av att det finns en moralisk övertygelse som baseras på grundläggande värden, som ständigt måste diskuteras, men också försvaras. Utan en medborgaranda, som präglas av frihet och ansvar, upphör demokratin. Ingen konstitutionell ingenjörskonst i världen kan säkra demokratins fortbestånd. Bara genom att vinna varje generation för etiska grundvärden och i ord och handling tillämpa dem kan medborgarna själva skapa sin folkstyrelse. En medborgarbok kan medverka till en sådan medborgaranda. motsatte sig regeringens förslag att inrätta en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag. Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet att inrätta från . Vi föreslår nu att helt avvecklas från . anser att integrationspolitiken bör bedrivas på precis samma sätt som jämställdhetspolitiken, d.v.s. det är integrering av ett jämställdhetsperspektiv som skall gälla. Det samordnande ansvaret bör ligga på med de olika departementen. Vi kritiserade den tidigare ordningen som innebar att det övergripande ansvaret för integrationsfrågorna låg på . Det är därför positivt att regeringen nu har flyttat dessa frågor till . En expert vid skrev en artikel14 i vilken han beskriver verket som en förlegad central organisation utan några förutsättningar för att effektivt främja integrationsprocessen.