mot · GR02A329 · 2003-10-07 00:00:00 — Arbetsmarknad och arbetsliv, UO 13 och 14 I denna motion presenteras arbetsmarknadspolitik och partiets alternativa budgetförslag på utgiftsområdena 13 och 14. I särskilda motioner utvecklas partiets politik när det gäller äldre på arbetsmarknaden (A308), lärlingsutbildning (Ub399), arbetslöshetsförsäkringen (A330), ohälsan i arbetslivet (A309) samt om jämställdhet (A371). Förutsättningarna för ekonomi är mycket osäkra. har haft av mycket god konjunktur med hög sysselsättningstillväxt. Ändå är det orimligt många svenskar som saknar arbete. De sociala problem och det slöseri med mänskliga resurser som detta innebär är ytterst allvarliga. av arbetskraften, eller cirka 650 000 människor är arbetslösa på något sätt eller vill arbeta mer. arbetsmarknadspolitik tar sin utgångspunkt i människans natur. Människan har ett inre behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Aktivt arbete och engagemang, oavsett om det är organiserat förvärvsarbete eller annan form av meningsfullt ansvarstagande för familj, vänner eller andra medmänniskor är därför av största vikt. vill att det ska införas ett nytt mål för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken som innebär ökad andel arbetade timmar. Om man mäter antalet arbetade timmar omvandlat till heltidstjänster som andel av den arbetsföra befolkningen får man ett bra mått på hur den verkliga sysselsättningen är. Arbetslösheten är ett slöseri med mänskliga resurser och därmed ett uttryck för dåligt förvaltarskap. Lika lön för likvärdigt arbete och jämställda lönevillkor för kvinnor och män ska gälla. Det är viktigt att det finns väl fungerande lagar mot all form av diskriminering i arbetslivet. Diskrimineringen av äldre på arbetsmarknaden måste motarbetas aktivt. Mobbning på arbetsplatsen måste aktivt bekämpas. Skyddet mot diskriminering av föräldralediga föreslås förbättras. För att kunna nå målet om arbete åt alla föreslås en rad åtgärder. En helt ny arbetsmarknadspolitik som sätter individen i centrum och öppnar för mångfald och valfrihet efterlyses. För att bryta långtidsarbetslösheten ges ett antal riktlinjer för hur aktivitetsgarantin bör utformas och en övergångsarbetsmarknad inrättas. Ett antal åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten föreslås, däribland införande av lärlingsutbildning. Flera olika förslag för att öka arbetsutbudet föreslås. De äldres situation på arbetsmarknaden måste förbättras och individuellt kompetenssparande bör inrättas för att främja ett lärande under hela livet. Slutligen föreslår vi ett antal åtgärder för att förenkla och modernisera arbetsrätten. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Bakgrunden till dagens höga arbetslöshet 8 6 Läget på arbetsmarknaden 9 7 Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken 13 7.1 Handlingsförlamad regering 13 7.2 Felaktiga mål 13 7.3 Felaktiga medel 15 7.4 Bristande ambitioner 16 7.5 Avsaknad av långsiktighet exemplet anställningsstöd 16 8 Frihet och trygghet på framtidens arbetsmarknad 18 8.1 Ideologiska principer för arbetsmarknadspolitiken 18 8.2 Målen med arbetsmarknadspolitiken 19 8.3 En ny effektiv arbetsmarknadspolitik 21 8.3.1 Arbetsmarknadspolitik med individen i centrum 22 8.3.2 Ny myndighet ersätter AMV/AMS 22 8.3.3 Genomförande och ekonomiska konsekvenser 23 8.4 Nya förutsättningar för fler jobb 25 9 Jämställdhet och diskriminering 27 9.1 Jämställdhet på arbetsmarknaden 27 9.2 Funktionshindrade på arbetsmarknaden 28 9.3 Diskrimineringslagstiftningen och ombudsmannainstitutionerna 30 10 Förenklad och moderniserad arbetsrätt 31 10.1 Enklare regelverk vid anställning med mera 32 10.2 Stridsåtgärdernas proportionalitet 33 11.1 Bättre möjligheter för äldre på arbetsmarknaden 35 11.2 Ungdomar på arbetsmarknaden 36 11.3 Ta till vara invandrares kompetens 37 11.5.1 Underlätta för barnfamiljer att gå ned i arbetstid 41 11.5.2 Flexibel arbetstidsförläggning 41 11.5.3 Ändra semesterlagen 42 13 Ny modell för lönebildning 43 13.1 Strategi för en fungerande lönebildning 46 14 Sysselsättningsfrågor inom EU 48 15 Anslagsförändringar för 49 15.1 Översyn av AMS/AMV 49 15.2 Arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet 49 15.3 och särskilda åtgärder för arbetshandikappade 50 15.4 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 51 15.7 Särskilda utbildningsinsatser med mera 53 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nytt mål för sysselsättningen som utgår från antalet arbetade timmar, och vad som i övrigt anförs om målen för arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny arbetsmarknadspolitik med individen i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omställningspeng, mångfald och valfrihet inom arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långtidsarbetslösa och aktivitetsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en s.k. övergångsarbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anställningsstödets storlek och regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres situation på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet och diskriminering av föräldralediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsarbetslösheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jobbguider och att ta till vara invandrares kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuellt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medlingsinstitutets arbetsuppgifter och roll i lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en moderniserad arbetsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning som tar ett samlat grepp kring arbetsrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en generell provanställningsperiod och att möjligheten till provanställning förlängs . beslutar att ändra tiden för arbetsgivares skyldighet att återanställa . begär att regeringen lägger fram lagförslag som innebär att stridsåtgärder skall vara proportionerliga. begär att regeringen lägger fram lagförslag om att sympatiåtgärder inte skall tillåtas som instrument vid arbetsmarknadskonflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk handlingsplan för att genomföra de åtgärder mot arbetslöshet vilka EU-länderna gemensamt kommit fram till. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besparingar och verksamhetsinrikting inom AMS/AMV. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av flyttningsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag i ideella organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och lönebidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och dess utbildningsinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Offentligt skyddat arbete (OSA) skall utgå i form att kontantbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 14 Arbetsliv med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Arbetsmarknad, utgiftsområde 13 Anslag, tusental kronor Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade, OSA Summa totalt för utgiftsområde 13 Arbetsliv, utgiftsområde 14 Anslag, tusental kronor Summa totalt för utgiftsområde 14 med Socialdemokraterna vid makten kan vi konstatera att inga av de mål som sattes upp har uppnåtts. har ännu gått utan att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit några åtgärder mot de stora problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Sjukskrivningskostnadernas explosionsartade ökning har inte heller kunnat brytas. Och för som går är läget allt dystrare på arbetsmarknaden. Den socialdemokratiska regeringen erkänner numera klart och tydligt att man inte kommer att nå sitt sysselsättningsmål som innebär att av arbetskraften ska ha reguljär sysselsättning . Det fattas cirka 150 000 sysselsatta för att målet ska nås. Målet om fyra procents öppen arbetslöshet överges också i praktiken. Regeringen räknar både 2003 och 2004. Ohälsomålet (halverat antal dagar med sjukpenning som antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar 20032007 ska vara lägre än 2002) nås inte heller. Långtidssjukskrivningarna ökar istället och kostnaderna stiger med 14 miljoner . Och inga konkreta åtgärder redovisas i budgetpropositionen. anser att den socialdemokratiska regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken inte är ändamålsenliga. Ökade förtidspensioneringar och skenande sjukskrivningar har aktualiserat frågan om att sätta upp nya mål för politikområdet, mål som bättre beskriver verkligheten än dagens sysselsättningsmål. Den ensidiga fokuseringen på den öppna arbetslösheten invänder vi också emot. Detta har inneburit att sjukförsäkringssystemet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder dolt de verkliga problemen på arbetsmarknaden. måste fokus ligga på antalet verkligt arbetade timmar. För att vända den stagnation som för tillfället råder på den svenska arbetsmarknaden krävs en rad åtgärder inom flera olika områden. Det har visat sig att arbetslösheten inte kan lösas av den relativt dyra arbetsmarknadspolitik som vi håller oss med. Regler, byråkrati och tillväxthämmande skatter måste ses över. Likaså krävs krafttag mot de höga ohälsotalen. Regeringen har haft på sig att vidta åtgärder mot de skenande långtidssjukskrivningarna, några konkreta åtgärder har man dock inte vidtagit, förutom den tredje sjuklöneveckan som ytterligare försämrar företagens möjligheter att anställa människor. Det krävs också en helt ny arbetsmarknadspolitik som tar hänsyn till varje enskild individ. Genom att öppna för mångfald bland aktörerna inom arbetsmarknadspolitikens område skapas utrymme för nytänkande, individen sätts i centrum och betydande effektiviseringar uppnås. 5 Bakgrunden till dagens höga arbetslöshet Bakgrunden till dagens höga arbetslöshet finner vi i den ekonomiska politik som förts under en mycket . Inflationsekonomin , de återkommande devalveringarna och den kraftiga utbyggnaden av den offentliga sektorn har dolt de underliggande problemen i svensk ekonomi. Lönebildningen, den svaga finanspolitiken, de ständigt stigande skatterna och svällande offentliga utgifterna, den bristande insikten om de små företagens situation och de stela reglerna på arbetsmarknaden har bidragit till att halkat efter i ekonomisk utveckling. Här ligger de avgörande faktorerna bakom den höga arbetslösheten. När den svenska ekonomin överhettades , som den ekonomiska politiken började inriktas på inflationsbekämpning, framträdde problemen allt tydligare. Nödvändiga politiska åtgärder såsom valutaavregleringen och skattereformen förvärrade problemen genom att de genomfördes allt för sent och därmed i otakt med den ekonomiska utvecklingen. Eftersom bostadssektorn är en viktig del i den svenska ekonomin medförde den kraftigt höjda beskattningen av boendet, som var en följd av skattereformen, att lågkonjunkturen förvärrades. Sysselsättningen började vända kraftigt nedåt och sjönk fastighetspriserna. Den dramatiska ökningen av realräntan innebar att de reala tillgångarna förlorade våldsamt i värde. Sparandet ökade och därmed tog kapitaluppbyggnaden fart. Den höga realräntan tvingade hushållen att snabbt amortera sina lån. Den privata efterfrågan föll i motsvarande grad. Tillsammans med den internationella konjunkturnedgången resulterade den svenska åtstramningen i att efterfrågan på arbetskraft föll drastiskt. Den plötsliga ökningen av arbetslösheten ledde till stora ökningar av utgifterna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningar till de öppet arbetslösa. Allt detta ledde till minskad konsumtion och lägre skatteinkomster. Den sammantagna effekten blev bland annat att budgetunderskottet kom att öka kraftigt. Den ekonomiska politiken som fördes under 19921994 ledde, tillsammans med den fria kronkursen , till att sysselsättningen vände kraftigt uppåt . Den positiva utvecklingen vände dock nedåt 19951997 inte minst på grund av den omläggning av den ekonomiska politiken som skedde efter valet . började återigen sysselsättningen vända uppåt. Genomsnittligt antal utförda arbetstimmar på hela arbetsmarknaden uppgick till 107,5 miljoner jämfört med . Det totala antalet arbetade timmar i ligger på ungefär samma nivå som 1987. Detta är synnerligen oroväckande. Med tanke på att vi fortsatt står inför en osäker framtid som vi haft en befolkningstillväxt är statistiken över antalet arbetade timmar ett tydligt bevis på att den svenska ekonomin inte har den kraft som krävs för att vi ska nå målet om full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Antalet arbetade timmar i 19892002 Källa: /SCB 6 Läget på arbetsmarknaden Problemen på den svenska arbetsmarknaden är större än vad den och dess stödpartier i vill erkänna. Det är till och med så att utvecklingen på arbetsmarknaden är ännu sämre än bedömningen i vårpropositionen. Den öppna arbetslösheten ökar och beräknas bli . Det är högre än bedömningen i vårpropositionen. väntas den förbli , vilket är högre än vårens bedömning. Det innebär att socialdemokraterna inte heller når sitt mål om högst 4 procents öppen arbetslöshet. stod 253 000 personer som öppet arbetslösa, enligt AMS. Det var 40 000 fler än föregående år. Enligt SCB har arbetslösheten ökat med 56 000 personer under samma jämförelseperiod. Långtidsarbetslösa, det vill säga personer som varit arbetslösa mer än , har ökat och utgjorde knappt en tredjedel av antalet arbetslösa . Personer i arbetskraften som saknar ett reguljärt arbete eller vill arbeta mer: Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden eller som vill arbeta mer Övriga latent arbetssökande (risk för viss dubbelräkning) 3 Källa: SCB , 2003 1Denna grupp räknas i internationell statistik som arbetslös enligt en . 2Personer som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de önskar. 3Statistiken medger inte klara avgränsningar, men till de ovan angivna grupperna kan läggas huvuddelen av de icke heltidsstuderande personer som i AKU-statistiken räknas som latent arbetssökande samt de som uppger att de vill arbeta, men inte har sökt arbete den vecka AKU-mätningen genomförs, eller varit tillfälligt förhindrade att söka arbete. Fler har varslats om uppsägning och antalet lediga platser minskar. Sammantaget är det cirka 180 000 personer som har varslats , 2001. Samtliga av de branscher som undersöks i () senaste kvartalsbarometer bedömer att sysselsättningen kommer att minska jämfört med det andra., framgår det av budgetpropositionen (bilaga 2, sid 41). Antalet arbetade timmar minskar. I vårpropositionen angavs: Sammantaget har medelarbetstiden minskat . Inte har motsvarande minskning uppmätts. I den nu föreliggande budgetpropositionen beräknas både medelarbetstid och arbetade timmar utvecklas ännu svagare och därefter. av sysselsättningsökningen (antal personer) beror på den ökade sjukfrånvaron, inte på att fler jobb faktiskt har skapats. Detta har en av regeringens utredningar konstaterat (S 2000:07). Den faktiska andelen sysselsatta människor i arbete ökade enbart med . Och sjukfrånvaron har fortsatt öka . (Som sysselsatt räknas både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet.) Socialdemokraterna når inte sitt mål om minst 80 procents reguljär sysselsättning enligt de egna kalkylerna, trots hög sjukfrånvaro som håller uppe sysselsättningstalen. Målet nås inte heller eller 2006. Den reguljära sysselsättningsgraden beräknas i stället minska från år . Det krävs ytterligare ca 150 000 fler reguljärt sysselsatta för att målet ska uppnås . Elva av EU-länderna har haft en snabbare sysselsättningsökning än sedan socialdemokraterna övertog regeringsmakten . Både arbetslöshet och sysselsättning har långt kvar till de nivåer som rådde . Diagrammet nedan visar skillnaderna i sysselsättningsökning mellan EU-länderna. Källa: och Kommissionen. Det är en betydligt större andel av svenskarna som har ett jobb jämfört med invandrare, och enligt (2002) är av de utlandsfödda beroende av socialbidrag, av de utlandsfödda saknar ett arbete, bara en tiondel av flyktingarna är självförsörjande och av de utlandsfödda akademikerna har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå jämfört av de svenskfödda. Andelen sysselsatta svenskar i arbetsför ålder var medan motsvarande siffra för utlandsfödda var . var sysselsättningsfrekvensen för utlandsfödda. Antalet arbetslösa ungdomar ökar. 51 000 ungdomar i åldern är öppet arbetslösa, det är en ökning med 9 000 jämfört med . Regeringen har också gett AMS i uppdrag att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Sjukkostnaderna fortsätter att öka. Vid en närmare granskning av den ökning av sysselsättningen som har skett är det intressant att analysera sysselsättningsmåttets två delkomponenter. Som sysselsatta räknas de som under mätveckan antingen är i arbete , eller som är tillfälligt frånvarande hela mätveckan. Summan av dessa två grupper utgör antalet sysselsatta. Det betyder att sysselsättningen påverkas både av hur många som faktiskt jobbar och av hur många som är frånvarande. Frånvaron beror i sin tur främst på hur hög sjukfrånvaron är. har sjukfrånvaron ökat kraftigt. Detta illustreras bland annat av att sjukskrivningarna kostade i statens budget kostade 1998, medan slutnotan väntas sluta . Det är viktigt att denna ökning analyseras och att krafttag vidtas för att stoppa en skenande ökning av sjukfrånvaron. Också antalet förtidspensionerade stiger kraftigt. Även detta måste analyseras och åtgärdas. Diagram 3 Antal individer som erhållit sjukpenning, rehabiliterings- eller arbetsskadeersättning Sysselsättningsökningen har främst kommit i de befolkningstäta delarna av landet. Den gynnsamma arbetsmarknadsutvecklingen återfinns i storstads- och universitetsregionerna och i delar av , medan arbetsmarknaden utvecklas sämre i skogslänen. Bäst arbetsmarknad har och med det lägsta obalanstalet (öppet arbetslösa plus andel i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder) på , medan har det högsta obalanstalet . Men även inom de olika regionerna kan skillnaderna vara stora. Ett tydligt exempel på detta är den låga sysselsättningsgraden i invandrartäta områden som områden i samma kommun kan ha brist på arbetskraft. Det går med andra ord inte bra för hela . Vissa grupper, såsom äldre, unga och invandrare, är särskilt utsatta. Dessa grupper har ofta mycket långa inskrivningsperioder vid arbetsförmedlingarna och går mellan arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Över 54 000 personer är långtidsarbetslösa, det vill säga arbetslösa mer än 6 månader eller längre än för personer (AMS, ). Det är 18 000 fler än . Denna utsatta grupp domineras av äldre (), arbetshandikappade, utomnordiska medborgare och korttidsutbildade inom tillbakagående yrken. Bristande språkkunskaper och en utbildningsbakgrund som av olika skäl inte värderas i är två viktiga förklaringar till den besvärliga situationen. En del av problemet kan också hänföras till felaktiga attityder. 7 Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken Trots regeringens tal om att sysselsättningsfrågorna är prioriterade görs inte mycket för att vända utvecklingen. Sanningen är att Socialdemokraterna har slagit sig till ro. Socialdemokratin är stolt över vad man åstadkommit. Regeringens handlingsförlamning har präglat hela den gångna och innevarande mandatperioden. Handlingsförlamningen beror på att regeringen har svårt att komma överens med LO, har svårt att komma överens med och den socialdemokratiska minoritetsregeringen har svårt att komma överens med stödpartierna och . Ett resultat av detta är att arbetsmarknadsutskott drabbats av arbetslöshet. Arbetslivet förändras nu i snabb takt. Globalisering och teknikintensifiering leder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Det blir allt vanligare med flera olika arbetsgivare under arbetslivet, växling mellan utbildning och arbete, företag som expanderar och som avvecklar. Denna utveckling har socialdemokraterna mött med tystnad och passivitet. I figuren nedan kan man se var befolkningen befinner sig i förhållande till arbetsmarknaden. menar att det politiska mål som sätts upp för arbetsmarknaden måste förhålla sig till både arbetskraft, sysselsatta och personer som faktiskt är i arbete. Skiss över befolkningen ur ett arbetsmarknadsperspektiv Källa: Använd kraften Vägar till ett större arbetsutbud (, 2002). Den socialdemokratiska regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken är inte ändamålsenliga. Vår kritik mot de nuvarande målen sammanfattas nedan. Målet om högst fyra procents öppen arbetslöshet. Att enbart fokusera på den öppna arbetslösheten är förkastligt. har personer i olika former av åtgärder ökat som regeringen berömt sig för att ha lyckats pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till . Olika statstiska åtgärder vidtas för att dölja den verkliga arbetslösheten. Exempelvis anger Socialdemokraterna att den öppna arbetslösheten var i genomsnitt , medan statistik från som använder samma mått för alla länder hävdar att arbetslösheten var . Orsaken är bland annat att vissa kategorier, exempelvis studerande som vill ha ett arbete och så kallade latent arbetssökande, redovisas som arbetslösa i resten av men inte i . Inte heller regeringens sysselsättningsmål som innebär att av arbetskraften ska vara sysselsatt är tillräckligt träffsäkert. I takt med att sjukskrivningarna ökar, ökar också sysselsättningen, eftersom både de sjukskrivna och de arbetslösa, som till exempel får ett sjukvikariat, räknas som sysselsatta. Halvering av sjukskrivningarna. Regeringen har kompletterat målet för den öppna arbetslösheten samt sysselsättningsmålet med ytterligare ett mål, nämligen målet att halvera antalet sjukdagar . Hur man ska lyckas att nå detta mål verkar man dock inte ha en aning om. Man hänvisar till samtal mellan arbetsmarknadens parter och det så kallade 11-punktsprogrammet. Sjukskrivningarna har dock ökat stadigt utan att regeringen kommit med några konkreta förslag för att komma tillrätta med problemen. Dagens mål för arbetsmarknadspolitiken missar också förtidspensioneringarna. Liksom de långa sjukskrivningarna har dessa ökat . var antalet förtidspensionärer av antalet personer i arbetskraften. Ökningen återfinns främst bland kvinnorna. I en jämförande analys gjord av , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, ser man att gått om länder så som , och vad gäller andelen förtidspensionärer. och har vänt den ökande trenden, medan ända haft en minskande andel förtidspensionärer. sätt att fungera i den arbetsmarknadsmiljö som präglar inledningen av har en hel del övrigt att önska.