mot · GR02Ub424 · 2003-10-07 00:00:00 — beslutar att till anslaget 25:53 : Forskning och forskarutbildning för anvisa mer än vad regeringen föreslagit eller totalt . tilldelades vetenskapsområdet teknik. Det var ett välkommet erkännande av det målmedvetna arbete som bedrivits vid högskolan. Tillsammans med vetenskapsområdet kom en anslagsökning om . ökade inte forskningsanslaget för vetenskapsområdet alls (ökningen 2002 härrör från landstingsuppgörelsen). För ökade forskningsanslagen med drygt , men är ingen anslagsökning aviserad av regeringen. Vid en nationell jämförelse framgår att övriga högskolor som tilldelats vetenskapsområde generellt fått första året och sedan fram . Det betyder att högskolor som fick vetenskapsområde eller blev universitet 1999 har haft betydligt bättre anslagsutveckling än . Om man jämför andelen statliga forskningsanslag av högskolornas totala forskningsbudget visar det sig att har den lägsta andelen statliga medel, eller omvänt, den största andelen externa medel. Även i absoluta tal är det statliga forskningsanslaget till lägst. Också i relation till den stora grundutbildningsvolymen vid är det statliga forskningsanslaget anmärkningsvärt lågt. Nedanstående tabell visar de förslag på anslag till forskning och grundutbildning som regeringen presenterat i budgetpropositionen 2003/04:1. Trots det blygsamma statliga bidraget till forskningen vid finns det anledning att värdera högskolans forskning högt både i kvalitet och volym. Sju forskarutbildningsämnen inom teknikområdet har inrättats sedan högskolan erhöll vetenskapsområdet teknik. Trots att högskolan i regeringens planeringsförutsättningar för perioden 20012004 bara erhåller ca i förstärkning till följd av vetenskapsområdet, planeras doktorsexamina och 71 licentiatexamina inom vetenskapsområdet teknik. Humaniora och samhällsvetenskap inklusive vårdvetenskap bedöms efter en extern utvärdering vara väl förberedda för en ny vetenskapsområdesansökan. Tre forskargrupper har fått större bidrag från på sammanlagt efter hård konkurrens med universiteten. MdH ingår i sju av de nationella forskarskolorna, där 10 nya doktorander har antagits med finansiering helt eller delvis via forskarskolorna och bidrar på så vis till den fortsatta utvecklingen av högskolans forskning. Högskolans mål att bli universitet innebär en successivt ökad satsning på den naturvetenskapligt/tekniska sidan samt en fortsatt profilering och förstärkning inom humaniora, samhällsvetenskap och vårdvetenskap. Redan från början är forskarutbildning vid attraktiv: 57 forskarstuderande antogs till vetenskapsområdet . finns 123 doktorander antagna inom vetenskapsområdet på . Dessutom finns 16 doktorander inom naturvetenskap och teknik som antagits vid andra lärosäten. Inom humaniora, samhällsvetenskap och vårdvetenskap finns ca 50 forskarstuderande som är anställda vid högskolan. Därmed är det totala antalet doktorander vid högskolan drygt 170 stycken. Med nuvarande resurser, som främst är externa, räknar med att ha en nivå av ca 25 licentiatexamina och lika många doktorsexamina . Men potentialen är givetvis mycket större om staten skulle tilldela högskolan rimliga forskningsresurser. För att verkligen ge möjlighet att utveckla forskningen såväl inom det tilldelade vetenskapsområdet teknik som inom vård, samhällsvetenskap och humaiora bör anvisas 20 miljoner utöver vad regeringen föreslagit för forskning och forskarutbildning. Förslaget kan finansieras inom utgiftsområdet genom minskningar av de reformer inom skolområdet som regeringen föreslår.