mot · GQ02So32 · 2003-01-24 00:00:00 — Forskning från andra länder och ett spirande forskningsarbete i tyder på att en mycket stor andel av antalet självmordsförsök begås av unga homo-, bi- och transsexuella. För att minska unga HBT-personers utsatthet krävs en kraftansträngning för att förbättra attityder och bekämpa trakasserier redan i tidiga skolår. Detta bör ges regeringen till känna. Arbetslöshet leder ofta till försämrade sociala nätverk och försämrat självförtroende för den enskilde, vilket gör arbetslöshet till en viktig bestämningsfaktor för psykisk ohälsa. Hög arbetslöshet är sannolikt en viktig förklaring till såväl sociala som regionala hälsoklyftor. 5.5 Ökad hälsa i arbetslivet Ohälsan får sina mest påtagliga samhällsekonomiska konsekvenser genom den rekordhöga sjukfrånvaron och det stora antalet förtidspensioner. Att skapa förutsättningar för en låg sjukfrånvaro och för ett uthålligt arbetsliv där människor orkar arbeta fram till pensionsåldern är en central utmaning både för samhällsekonomin och folkhälsan. Det finns ett klart samband mellan den anställdes makt över sin arbetssituation och risken för sjukskrivning. Detta samband är säkerligen en av de viktigaste förklaringarna till den extremt höga ohälsan i den offentliga sektorn. En nyckel till ett hälsosamt arbetsliv är därför att öka de anställdas möjligheter att påverka t.ex. arbetstider och det konkreta utförandet av arbetet. En större andel privata och alternativa arbetsgivare inom den offentligt finansierade verksamheten kan bidra till en utveckling av arbetsformerna och ge personalen ökade möjligheter att välja arbetsgivare. Människor som drabbas av långtidssjukskrivning ska få del av effektiva rehabiliteringsinsatser med syfte att återföra dem till arbetslivet. har i annan motion föreslagit en rehabiliteringsgaranti som innebär att den sjukskrivne ska ha rätt till och skyldighet att delta i rehabilitering utifrån en individuell plan. har också föreslagit att tvåläkarintyg ska krävas för sjukskrivning efter . Återigen har det visat sig att sjukförsäkringsorganisationen inte klarar av sin uppgift att arbeta med rehabilitering av långtidssjukskrivna. lämnade försäkringskassorna tillbaka en femtedel av anslagen till arbetslivsinriktad rehabilitering trots de rekordhöga sjuktalen och skriande rehabiliteringsbehov. Regeringen har det yttersta ansvaret för att rehabiliteringsarbetet inte fungerar bättre trots att långtidssjukskrivningarna stått i centrum för samhällsdebatten . krävs en översyn av hur sjukförsäkringsadministrationen och arbetsmarknadsinsatserna fungerar i rehabiliteringsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Arbetsgivarnas intresse för förebyggande folkhälsoarbete måste öka. Ett ökat arbetsgivaransvar för sjukskrivningarna bidrar till detta men måste dock avpassas efter arbetsgivarens storlek så att enstaka sjukdomsfall inte blir ett hot mot ett småföretags överlevnad. har i en annan motion föreslagit ett arbetsgivaransvar som innebär att arbetsgivaren har ansvar för sjukersättningen i lika många dagar som antalet anställda. Rehabilitering i nära kontakt med arbetsplatsen har visat sig öka chanserna för framgång. Det kan dock behövas förstärkta incitament för att förbättra arbetsgivarnas intresse för och delaktighet i arbetslivsinriktad rehabilitering. Hur sådana incitament ska utformas behöver utredas. Detta bör ges regeringen till känna. 5.6 En hälsofrämjande hälso- och sjukvård har ett av världens bästa hälso- och sjukvårdssystem med en imponerande prestanda vid en internationell jämförelse. Trots att som land bara spenderar av sin BNP på vård, är de medicinska resultaten i många avseenden jämförbara med , trots att av BNP går till vården. För att göra den svenska vården mer hälsoinriktad och hälsofrämjande krävs framför allt en satsning på ett ökat samspel mellan den enskildes egna hälsoresurser och de medicinska insatserna. För att detta ska uppnås krävs att sjuk- och hälsovårdspersonal tillägnar sig ett vidgat perspektiv samt ges förbättrade möjligheter och resurser att tillämpa detta perspektiv. Ökad tillgänglighet genom bättre bemanning är en förutsättning för detta. När patienter söker vården med medicinska förtecken och symptomens grundorsak har sociala eller psykologiska huvudmoment är det viktigt att identifiera dessa och erbjuda adekvat hjälp. Former för samverkan bör utvecklas med dem som kan påverka dessa huvudmoment, t.ex. , äldreomsorgen eller arbetsgivaren/företagshälsovården. Om hälso- och sjukvårdens kontaktytor med befolkningen och närvaro i lokalsamhället ökas kan det hälsofrämjande arbetet stärkas. Det s.k. , som beskrivs i slutbetänkande, tyder på att sådana insatser är kostnadseffektiva. I det korta perspektivet kan det dock krävas resursförstärkningar för att växla över till en sådan, mer offensiv ansats. Den satsning på primärvården som möjliggjordes genom sjukvårdsuppgörelsen mellan bl.a. och regeringen ger förutsättningar för detta. Möjligheterna att frigöra ytterligare resurser för ett offensivt hälsofrämjande arbete i lokalsamhället, inom ramen för en finansiell samordning, bör undersökas. Detta bör ges regeringen till känna. 5.7 Tillgängliga grönområden för rekreation och ökad fysisk rörelse En av de nya kunskaper tillförde var att i sitt målförslag formulera ett separat mål för människors tillgång till grön- och rekreationsområden. Utifrån en genomgång av forskningsfronten kunde man visa att möjlighet att t.ex. röra sig i naturen eller odla i trädgård eller på kolonilott är en starkt positiv och hälsofrämjande faktor av särskild betydelse för återhämtning. Det handlar både om att planera samhället så att det gröna blir nära och tillgängligt och utforma lösningar så att även t.ex. den med funktionshinder kan uppleva det. Tyvärr har regeringen helt utelämnat detta viktiga perspektiv. Möjligheten för äldre och funktionshindrade att ta del av grönområden och naturområden samt till fysisk rörelse är till stor del beroende av andras hjälp. Den offentligt finansierade verksamheten måste erkänna och uppfylla detta behov även om insatserna från anhöriga, vänner och frivilligorganisationer även fortsättningsvis kommer att vara värdefulla. Eftersom mycket av livsstilsmönstren grundläggs i barn- och ungdomsåren är det viktigt att skolidrotten tillförsäkras en starkare ställning. hör idrottslektioner och aktiviteter till de situationer i skolan där risken för mobbning och trakasserier är stor. För att barn och ungdomar ska få positiva erfarenheter av idrott är det viktigt att öka medvetenheten om detta faktum samt ge ett ökat utrymme för egna önskemål om idrottens inriktning. Detta bör ges regeringen till känna. 5.8 Goda matvanor/hälsosam matkultur? Goda matvanor handlar inte bara om att de ingående råvarorna är ofarliga samt av god kvalitet. Det handlar också om regelbundna och hälsosamma måltider samt om den njutning och livskvalitet som god mat bidrar till. Omvänt är osmaklig mat en källa till tristess och olust. Därför är det värdefullt att göra goda matvanor till ett eget nationellt folkhälsomål. Personer som är beroende av offentliga institutioners kosthållning måste ha rätt till regelbundna, näringsriktiga och goda måltider. 5.9 Trygg och säker sexualitet Fysisk närhet och sex är en viktig faktor för livskvalitet och friskhet. Sexualitetens positiva roll för hälsan är, mänskligt att döma, långt större än de visserligen mycket allvarliga hälsoriskerna som är förknippade med den. Olika problem med sexualiteten kan omvänt bidra till en sänkt livskvalitet, en tendens som förstärks av att de kan vara svåra att prata med andra om. Äldres och funktionshindrades sexualitet är i det närmaste tabubelagd vilket försvårar deras möjligheter att söka hjälp. Sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna ska motverka hälsorisker samt främja en ökad jämlikhet mellan könen och mellan hetero-, homo- och bisexuella. Kvaliteten på sex- och samlevnadsundervisningen varierar kraftigt mellan olika skolor. Målformuleringen i läroplanen/kursplanen måste förtydligas för att säkerställa en godtagbar sex- och samlevnadsundervisning i alla skolor. Detta bör ges regeringen till känna. För att underlätta en god integration bör sex- och samlevnadsundervisning ingå i kurserna på sfi-skolorna. En flerpartimotion med medverkan från har föreslagit detta. 5.10 Tobak, alkohol, spel och narkotika Få negativa bestämningsfaktorer är så starka som tobak, alkohol och narkotika. Att nå framgång i arbetet för att minska hälsofarligt bruk av dessa substanser kräver tydliga prioriteringar, tydliga mål och tydlig uppföljning. Därför bör minskat tobaksbruk, minskad alkoholkonsumtion och ett narkotikafritt samhälle utgöra åtskilda nationella folkhälsomål. Vikten av att motverka spelberoende och ett skadligt spelande har betonats av såväl riksdag som regering. Det motiverar att göra minskade skadeverkningar av överdrivet spelande till ett nationellt folkhälsomål. Grunden för ett framgångsrikt arbete mot tobak, skador av alkohol och spel samt narkotika bygger på attitydförändring. Det krävs en ny kraftansträngning för att påverka barns och ungdomars attityder. Skolan måste vara en viktig arena för detta opinionsarbete. Föräldrars kunskaper och ansvarstagande för sina barn är också en viktig resurs i arbetet för att bekämpa ungdomars drog-, alkohol- och tobaksanvändning. Bland annat de arenor som finns för samarbete mellan föräldrar och skola bör användas i detta syfte. Den svenska alkoholkonsumtionen har ökat kraftigt och har nått nivåer som motsvarar det sena artonhundratalets. Det finns ett samband mellan den totala alkoholkonsumtionen och de totala alkoholrelaterade hälsoskadorna. Att minska den totala konsumtionen bör därför vara ett centralt folkhälsomål även om det i och med ändrade förutsättningar kräver nya idéer på verksamma åtgärder. Den kraftigt ökade alkoholkonsumtionen bland ungdomar samt den låga debutåldern för många ungdomar hör till de mest alarmerande trenderna i folkhälsoutvecklingen. En framgång för den samlade folkhälsopolitiken förutsätter att vi kan bryta denna trend. Skolans förebyggande arbete mot alkohol måste stärkas kraftigt och föräldrarnas kunskaper om de risker en tidig alkoholdebut innebär måste ökas så att de blir mer aktiva för att påverka sina barns alkoholvanor. Detta bör ges regeringen till känna. Kampen mot narkotika liksom mot olaglig införsel av alkohol och tobak kräver ett resursstarkt polisväsende. Personalstyrkan måste byggas ut kraftigt och förses med moderna redskap i kampen mot denna typ av brottslighet. 6 Metoder och verktyg ställer sig bakom förslaget om en nationell ledningsgrupp men betonar vikten av att återkommande ges möjlighet att diskutera resultat och metoder. I enlighet med vad vi anfört ovan bör uppföljningen utöver klass-, kön och etnicitet kompletteras med ett regionalt perspektiv och ett åldersperspektiv. Om folkhälsopolitiken ska medföra den breda mobilisering av allmänheten och samhällets aktörer som avses är det viktigt att ta till vara engagemanget och kunskaperna i folkrörelser och frivilligorganisationer. Folkrörelsernas breda kontaktytor med befolkningen är en viktig resurs som bör tas till vara för att praktiskt sprida kunskaper om hälsofrämjande faktorer och hälsorisker. Referensgrupper med medverkan från olika organisationer bör inrättas såväl på nationell som regional nivå. Detta bör ges regeringen till känna. 6.1 Forskning och utveckling ansåg för sin del folkhälsoforskningen vara en del av folkhälsans infrastruktur och därmed en underliggande bestämningsfaktor för en förbättrad folkhälsa. Propositionen uppmärksammar på ett förtjänstfullt sätt behovet av förstärkta forskningsinsatser på folkhälsoområdet. Däremot har man tyvärr inte orkat gå hela vägen och sett folkhälsoforskningens strategiska roll också i detta avseende. har i sin budgetmotion anslagit ökade resurser till forskning. Folkhälsoforskningen bör stärkas genom ökade forskningsanslag. Detta bör ges regeringen till känna. Folkhälsopolitik bygger på en bred ansats. För att den ska bli lyckosam krävs kunskap om vilka insatser som är mest kostnadseffektiva. finns det av allt att döma stora samhällsekonomiska vinster att göra genom förbättrat välbefinnande och förbättrad folkhälsa, genom bl.a. ökat deltagande i arbetslivet och avlastning på de offentliga vård- och omsorgsinsatserna. En ökad kunskap om dessa samband skulle både förbättra möjligheten att prioritera de mest verksamma åtgärderna och öka intresset för ett offensivt folkhälsoarbete från olika privata och offentliga samhällsaktörers sida. Forskning om hälsoekonomi i bred mening bör därför inrymmas inom ramen för folkhälsoforskningen. Detta bör ges regeringen till känna.