ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02K299 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av meddelarfriheten för polisen. har det framgått att enskilda polismän lämnat uppgifter till pressen som är sekretessbelagda med så kallad förundersökningssekretess. Det har till och med förekommit uppgifter i media att journalister köpt dessa uppgifter från polisen. Meddelarskyddet är ur demokratisk synpunkt mycket värdefullt men borde inte gälla i alla sammanhang. Ett sådant är läckor från förundersökningssekretess. Uppgifter som, om de är riktiga, ändå kommer lagligt till allmänhetens kännedom. Polisens möjlighet att binda brottslingar till brottet är avhängigt av vittnesuppgifter. Därför är det nödvändigt att under utredningens gång vissa uppgifter inte når ut till allmänheten och förstör värdet av vittnesmål. Media hänvisar ofta till att allmänintresset gör att de till nästan varje pris vill publicera uppgifter, även om det kan skada både en brottsutredning eller enskilda misstänkta personer. Jag är övertygad om att allmänhetens största intresse är att den som begått ett brott grips och döms på ett rättssäkert sätt. Att poliser läcker sekretessbelagda uppgifter är moraliskt nedbrytande. Bara misstanken om att ordningsmakten inte följer sina egna regler ger felaktiga signaler om att följa våra demokratiskt uppställda regler. Mot den bakgrunden borde meddelarskyddet för polisen ses över. Det borde bli möjligt för polisen att söka efter källan då nämnda sekretessbelagda uppgifter sprids till allmänheten.
mot · GR02K3 · 2003-10-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet i . Grunden för de värderingar och mål för det framtida EU-samarbetet har utarbetats av Framtidskonventet. De nationella parlamenten har att ta ställning till konventets förslag. Det är nu vi kan forma det medborgarnas som växer och kommer att omfatta de flesta av länder. Drygt hälften av EU:s medborgare är kvinnor. Det borde därför vara självklart att hälften av alla ministrar i regeringar är kvinnor, att minst hälften av alla parlamentariker är kvinnor. Det borde vara möjligt för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbete och att kvinnor och män borde ha lika lön för likvärdigt arbete. Verkligheten visar en annan bild. Länderna inom EU har lång väg kvar innan vi kan se ett EU där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla områden i livet. är ett föregångsland och en förebild vad gäller jämställdhet och har framgångsrikt drivit frågor om jämställdhet i EU. Jämställdhet är en förutsättning för demokrati, vilket dock inte står klart för alla. Det är därför av mycket stor vikt att jämställdhet omnämns vad gäller demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter. bör med kraft driva att jämställdhet mellan kvinnor och män skrivs in i Del II Ingressen under Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, så att stycket får följande lydelse: I medvetande om sitt andliga och etiska arv bygger unionen på de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet, jämställdhet mellan kvinnor och män och solidaritet samt på den demokratiska principen och rättsprincipen. Dessutom bör jämställdhet mellan kvinnor och män skrivas in i Del I artikel 2 Unionens värden samt i artikel 44 under Principen om demokratisk jämlikhet. Detta för att vi skall nå det samhälle och det EU som vi socialdemokrater vill ha där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla områden i livet.
mot · GR02K300 · 2003-10-07 00:00:00 — Integritetsskyddet för boende i kommunala bostadsföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt integritetsskydd för boende i kommunala bostadsföretag. Oavsett om människor bor i allmännyttan eller hos privata fastighetsägare bör de ha ett lika starkt skydd för sin integritet. har allmännyttans hyresgäster ett svagare skydd och likhet inför lagen gäller inte på detta område. Uppgifter i handlingar hos de allmännyttiga företagen om hyresgäster och bostadssökande är normalt offentliga. Uppgifterna kan visserligen skyddas av en bestämmelse i sekretesslagen, men sekretessen är inte tillräckligt stark för att fullvärdigt kunna värna hyresgästernas personliga förhållanden. Enligt sekretesslagen ska de kommunala bostadsföretagen lämna ut allt som inte är till skada för hyresgästen, och som det räknas sjukintyg och betalningsanmärkningar. Däremot är det fullt möjligt att få ut uppgifter om hyra, storlek på lägenhet, tillval med mera. har det förekommit några händelser där detta har prövats i praktiken. I bostadsföretaget i har en journalist begärt ut namn, adress och personnummer. Efter ett utslag i kammarrätten i har bostadsföretaget tvingats lämna ut dessa uppgifter. Från Uppsalahem har det begärts ut handlingar om hyresgästerna för forskningsändamål. Även där har kammarrätten funnit att Uppsalahem måste lämna ut uppgifter. I har en lista på boende som har lämnat en skrivelse om en störande hyresgäst fått sina namn utlämnade efter en dom i kammarrätten i . Detta omöjliggör ett förtroendefullt samarbete mellan hyresgäster och hyresvärd om den som har ansetts störande är hotfull. I sekretesslagen är det 7 kap. 25 § 2 stycket som reglerar skyddet för hyresgäster och bostadssökande hos kommunala bostadsföretag. Hyresgästerna har det svagaste skyddet i sekretesslagen. Detta borde höjas till att uppgifter i handlingar endast ska lämnas ut om det kan antas att den enskilde inte lider men om uppgiften röjs.
mot · GR02K301 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att Europeiska unionens flagga får en plats i plenisal. Efter en motion av f.d. riksdagsledamoten beslutade att pryda plenisalen med flagga. I de allra flesta parlament i har man redan placerat den officiella symbolen för EU dess flagga i landets parlament. Det tog innan flagga fick en plats i plenisal. Jag tycker inte det skall behöva dröja innan vi har vår, och , gemensamma flagga i plenisal. Det borde vara lika självklart i som i övriga medlemsländer att Europasamarbetets gemensamma flagga hänger i riksdag.
mot · GR02K303 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att analysera och utreda formerna för regeringens verkställande av beslut. I regeringsformen 1 kap. 4 § och 6 § framgår att är folkets främsta företrädare. Det är som stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas. Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför . Med andra ord är landets högsta beslutande organ. Sålunda gäller att de beslut som fattas av skall följas. I flera frågor har fattat beslut som sedan inte efterföljts av regeringen. Bl a kan nämnas beslutet om att avskaffa reklamskatten. Andra frågor finns, t.ex. beslut att inte ställa sig bakom tanken om en EU-president, något som regeringsföreträdare valt att i olika sammanhang inte föra fram. En tredje fråga är den om de s k 3:12-reglerna som trots riksdagsbeslut inte genomförts . Det bör analyseras vad som kan anses vara rimlig tid för att genomföra ett beslut eller vad som är en egentlig obstruktion av fattade beslut. Det bör bli någon form av påföljd .
mot · GR02K305 · 2003-10-07 00:00:00 — Förlängning av regionförsöket i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förlängning av regionförsöket i . Regionförsöket i vara eller icke vara är en mycket viktig fråga för skåningarna. I regionfrågan finns många dimensioner. En är om företrädarskapet ska skötas av skåningar eller av staten utsedda landshövdingar som inte behöver ha en naturlig koppling till vårt landskap. Vidare handlar det om huruvida skåningarna själva skall bestämma om vilka kultursatsningar som skall främjas eller kunna påverka utformningen av den regionala infrastrukturen eller om staten ska ta besluten. När vi går till val, , har den enskilde makt att påverka sina regionala beslutsfattare direkt. Om frågorna flyttas tillbaka till staten och tappar medborgarna denna möjlighet till regionalt inflytande. En annan viktig dimension är den europeiska. kan det vara lika självklart för att vända sig till som till och många ser som sin huvudstad. Sedan muren föll har blivit porten mot i stället för en återvändsgränd för svenskarna. Våra närmaste grannar är , och . Med dessa har kontakterna och samarbetet ökat betydligt , tack vare regionförsöket. Detta är bra för ungdomars möjligheter till studieutbyte och för näringslivets kontakter och därmed för tillväxten i . Runt om i kan vi se att regionerna är av stor vikt. Regionernas är ett begrepp som blir allt vanligare, kulturellt, ekonomiskt och politiskt. Den ökande rörligheten och globaliseringen, gränshandel och utbyte mellan länder bidrar också till att regionerna får en allt större betydelse. Det är av yttersta vikt att regionförsöket i får fortsätta eller permanentas. planeras bli klar , som vårt regionförsök avslutas. Vi vill därför föreslå att regionförsöket förlängs , till utgång. Detta så att resultat hinner behandlas och genomföras utan att de strukturer som så framgångsrikt byggts upp förstörs.
mot · GR02K307 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens och myndigheternas informationsmaterial. Det är positivt med modern teknik som Internet, vilket innebär att många snabbt kan få information. De flesta myndigheter och institutioner har hemsidor där det är möjligt att söka information, skriva in frågor, fylla i blanketter o.d. Det är bra bra för dem som har tillgång till och kunskap om datorer. Alla har inte den möjligheten som allt färre myndigheter tillhandahåller information i pappersform. En hel del information, t.ex. från , är på engelska vilket ställer ytterligare personer utanför möjligheten till delaktighet. Vi anser att all samhällsinformation måste utformas så att den inte undantar människor som saknar tillgång till datorer, inte kan hantera datorer eller saknar språkkunskaper. Regeringen bör därför som ett led i målsättningen om allas delaktighet se över statens och myndigheternas utbud av informationsmaterial. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02K309 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . inrättades i samband med inträde i Europeiska unionen var det för att förbereda och förankra frågor inför ministerrådet i EU. i unionen upplever vi fortfarande att det finns en distans till Europafrågorna i . Behovet av ett tätare samarbete i beredning av frågorna mellan institutioner inom EU och är stort. På alla nivåer är det angeläget att föra in EU-arbete på agendan, så också i riksdags arbete. De fackutskott som har att bereda frågor inom sina fackområden skall vara de som har det fulla ansvaret och som också behandlar frågorna med ansvarig minister inför ministerrådsmöten. Att ha en instans mellan fackutskotten och ansvarig minister som silar information känns främmande, och är här ganska unikt i detta sätt att hantera EU-frågorna. Genom ett avskaffa kommer alla riksdagsledamöter att få, och ta, ett större ansvar för sina sakfrågor och engagemanget i Europafrågorna kommer att öka. Frågornas beskaffenhet är också av en sådan art att kvalitén kommer att höjas i beredningsarbetet genom nedläggning. Vad som i motionen anförs om bör ge regeringen tillkänna.
mot · GR02K310 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa medborgarkontrakt. Medborgarkontrakt innebär att medborgaren och samhället upprättar ett kontrakt som innehåller vilka förväntningar medborgaren kan ställa på samhället och vilka förväntningar samhället kan ställa på medborgaren. Ett kontrakt är ömsesidigt. Uppfylls inte det som avtalats i kontraktet ska det också finnas med i kontraktet vilken kompensation som ska utgå till den förfördelade. Medborgarkontrakt kan införas på alla samhällets nivåer. Det kan gälla allt från hur utbetalningar från försäkringssystemen ska ske till vad som händer om matutdelningen till äldre uteblir. växer misstron mot samhället och politiker. Mycket av misstron ligger säkert i att medborgaren har en uppfattning om vad han eller hon kan kräva av samhället, medan samhällets ansvar ligger på en helt annan nivå. Att införa medborgarkontrakt innebär att spelreglerna klargörs och att båda parter vet vad som gäller. Detta skulle kunna medföra att förtroendet för samhället och politiker förstärks. Möjligheten att införa medborgarkontrakt bör undersökas och uppmuntras inom stat, kommun och landsting.
mot · GR02K311 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i det europeiska samarbetet skall arbeta för att EU-ländernas ambassader i andra EU-länder avskaffas. är medlem i Europeiska unionen. 15 länder är sammanflätade i ett nära samarbete som omfattar stora och viktiga områden. tillkommer ytterligare tio medlemsländer. För tolv av dagens medlemsländer fördjupades samarbetet än mer i och med att de gått över till en och samma valuta, euron. Vi som är medborgare i är också medborgare i unionen. Vi har rätt att flytta mellan länderna och ta arbeten. På många av livets områden försöker nu EU harmonisera regler och bestämmelser. På det utrikespolitiska området talar EU ofta med en tunga. EU har till och med en utrikesminister som skall samordna EU:s politik. som Europeiska unionen på olika sätt arbetar med att föra medlemsländerna och deras folk närmare varandra, i syfte att verkligen skapa en enighet med de olika ländernas kulturella särarter som en naturlig och välkommen variation, har alla länderna ambassader i varandras huvudstäder. Det är förståeligt att har ambassader i , och . Men att ha ambassader i , eller verkar minst sagt ologiskt. har ju inte en ambassad i eller eller . Det är en union av delstater som har överlåtit en del av sin makt till en federal nivå men de olika delarna av unionen utgör just en union, en enhet. Jag menar att samma princip bör gälla inom den europeiska unionen även om man självklart inte utan vidare kan jämföra EU och . bör därför ta initiativ inom ramen för det europeiska samarbetet och verka för att samtliga EU-länder avskaffar systemet med att ha ambassader i varandras länder. I de städer i EU där det också finns internationella organisationer, typ , och där behov av diplomatiska kontakter kan finnas, bör dessa skötas av minimala representationskontor. Mitt förslag måste ses i ljuset av att det just ställs stora besparingskrav på de svenska beskickningarna runt om i världen. Det måste då vara bättre att satsa resurserna i de länder som ligger utanför EU.
mot · GR02K312 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att förlänga motionstiden . Utöver den så kallade allmänna motionstiden kan riksdagsledamöter, enligt dagens regler, väcka motioner i anslutning till en proposition, ett förslag eller en redogörelse. Från den dag ett dokument inkommit till och anmälts i kammaren har ledamöterna på sig att lämna in en motion med anledning av dokumentet. har arbetat med propositioner. Vanligen föregås propositioner av genomgripande utredningar som kan ha arbetats på . Det gör att propositioner ofta är både omfattande och svårgenomträngliga. I förhållande till kanske många års arbete med en fråga är det inte rimligt att övriga partier på endast skall hinna sätta sig in i frågan och eventuellt komma med egna förslag i ämnet. Mot bakgrund av det vill vi att motionstiden i anslutning till en proposition, ett förslag eller en redogörelse skall förlängas .
mot · GR02K313 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vallagen skall kompletteras med en bestämmelse som eliminerar, eller åtminstone motverkar, att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar ej är synkroniserade. beslutar att göra en översyn av riksdagsvalkretsindelningen i i enlighet med vad i motionen anförs. Rikets indelning i valkretsar vid allmänna val är reglerat i 2 kap. vallagen (SFS 1997:157). Riksdagsvalkretsarna är fastslagna i vallagen (2 kap. 2 §). Beslut om landstingsvalkretsar fattas av sedan kommunerna fått tillfälle att yttra sig. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 8 § vallagen). Indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 9 § vallagen). Vallagen innehåller vissa bestämmelser om samordning av gränserna för landstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5 § vallagen). Motsvarande synkronisering finns inte vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar. Detta har medfört att ologiska gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. I omfattar länets norra och östra valkrets hela f.d. län (13 kommuner) medan länets västra valkrets omfattar åtta kommuner i f.d. . Vid indelningen i landstingsvalkretsar har emellertid kommuner från såväl västra riksdagsvalkretsen som från norra och östra valkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklara indelning har skapats i sydöstra , d.v.s. landstingsvalkretsen hämtar sitt område både från norra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra. Ett sådant förhållande skapar förvirring hos väljarna. Det politiska arbetets karaktär av personligt förtroendeuppdrag har tunnats ut i takt med att politikens makt har byggts ut och blivit alltmer teknokratiserad. Det folkliga engagemanget sviktar. Valdeltagandet sjunker för varje gång. Väljarna upplever det som ytterst förvirrande att de kan rösta på en politiker i landstingsvalet, men när samme politiker också kandiderar till kan det vara i en annan valkrets.
mot · GR02K314 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om teckenspråkets ställning. Teckenspråket är de dövas modersmål medan svenskan är deras andraspråk. I finns det cirka 10 000 barndomsdöva och även många gravt hörselskadade. räknar med att cirka 30 000 i vårt land anlitar teckentolk. Tolkbristen är dessutom stor och i SVT sänds teckenspråk . Det är angeläget att de dövas och hörselskadades rättigheter när det gäller teckenspråket och teckenspråksinformationen säkerställs. har det gjorts en del framsteg, bland annat inom arbetet för verksamhet. Frågorna har tagits upp och vikten av teckenspråkets starka ställning uttalats. I vårt grannland har man formulerat teckenspråkets ställning i en grundlag och en språkvårdslag . I finns ett stort behov av att uppgradera språkets ställning. Därför behandlade ett betänkande från (KU14). Beslutet, som samtliga partier ställde sig bakom, innebär att man ska utreda teckenspråkets ställning i och komma med förslag till förbättringar. har inte mycket hänt. har gått sedan beslutet togs i men regeringen har inte ens utarbetat direktiv till utredningen. Vi föreslår att till regeringen uttalar att tillsätta utredningen om teckenspråkets ställning i .
mot · GR02K315 · 2003-10-07 00:00:00 — Tydligare regler vid folkomröstningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare regler vid utformningen av rådgivande folkomröstningar. Vi har haft en folkomröstning i . Under pågående valrörelse rådde en osäkerhet vad gällde tolkningen av blankröster. Det är helt oacceptabelt att tolkningsdiskussioner förs . Det skall givetvis vara klarlagt innan. Enligt regeringsformen kan det i anordnas både rådgivande och beslutande folkomröstningar. Bestämmelser om rådgivande folkomröstningar har funnits och regleras numera enligt 8 kap. 4 § regeringsformen. finns också enligt bestämmelser i 8 kap. 15 § regeringsformen möjligheten att anordna beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor. Rådgivande folkomröstning kan gälla vilken fråga som helst som bestämmer skall bli föremål för folkomröstning. I förarbetena (prop. 1972:15, s. 303) sägs att stadgandet innebär att skall ha tagit ställning till utformningen av den fråga som ska bli föremål för folkomröstning. Det innebär att skall stifta en särskild lag som reglerar vilka frågor som skall ställas i folkomröstningen samt ange tidpunkten för omröstningen. Det är viktigt att i riksdagsbeslut frågeställningen i folkomröstningen är utformad på sådant sätt att det inte råder någon tveksamhet hur folkomröstningsresultatet skall tolkas.Varken ATP-omröstningen, folkomröstningen om kärnkraften eller den genomförda folkomröstningen om euron har uppfyllt dessa krav. För att det skall vara meningsfullt att genomföra en rådgivande folkomröstning måste frågeställningen vara så utformad att inga frågor om tolkningen uppstår. Detta bör ges regeringen till känna. Beslutande folkomröstningar om vilande grundlagsförslag får äga rum endast i anslutning till val. Omröstningen är beslutande i den meningen att förslaget (grundlagsändringen) är förkastat om majoriteten röstar nej och om denna majoritet är fler än hälften av dem som röstat i riksdagsvalet. I annat fall upptar förslaget till slutlig prövning.
mot · GR02K316 · 2003-10-07 00:00:00 — Våld och hot mot kvinnliga politiker begär att regeringen genomför en kartläggning av våld och hot mot kvinnliga politiker och återkommer till med förslag till åtgärder. genomförde 2001 en undersökning där det framkom att kvinnliga kommunpolitiker i större utsträckning än manliga varit utsatta för våld eller hot om våld på grund av det politiska uppdraget. Våld eller hot om våld är ett angrepp på demokratin oavsett om det drabbar kvinnliga eller manliga politiker. Som resultat av undersökningen tog regeringen initiativ till ett samråd mellan olika organisationer och myndigheter. Enligt Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) kom det vid dessa möten fram att våldet blivit grövre och hoten mer sofistikerade. Samrådet ledde till bildandet av en arbetsgrupp som skall diskutera frågorna. Det är helt nödvändigt att dessa frågor också diskuteras utifrån ett könsmaktsperspektiv. menar att det hot och det våld som riktas mot kvinnliga politiker har en annan grund än det som riktas mot manliga. Vi lever i ett patriarkalt samhälle där kvinnor som grupp är underordnade män som grupp. Detta betyder bland annat att kvinnor som grupp har sämre tillgång till makt och att samhället utgår från mannen som norm: att kvinnan är en avvikelse Vart än vi tittar kan vi se att detta mönster visar sig. Det finns ingen anledning att tro att det inte är detsamma i politiken. Kvinnor som exponeras som politiker i till exempel media och kvinnor som förknippas med makt bryter med samhällets manliga norm. menar att dessa kvinnor utsätts för ett större hot än vad manliga politiker i samma situation gör. Det är viktigt att man synliggör och inkluderar detta när man diskuterar åtgärder mot våld och hot om våld mot politiker, annars riskerar man att utelämna en viktig aspekt av detta komplexa problem. anser att könsmaktsordningen måste belysas i arbetet mot hot och våld mot politiker. bör därför begära att regeringen genomför en särskild kartläggning av hot och våld mot kvinnliga politiker och återkommer till med förslag till åtgärder.