mot · GR02U255 · 2003-10-07 00:00:00 — Kvinnor utgör mer än hälften av världens befolkning. Ändå får kvinnor sällan vara med och påverka beslut som är avgörande för deras livssituation. av världens parlamentariker är kvinnor. Detta innebär att nästan alla världens samhällen och resurser styrs och kontrolleras av män. Men också andra anledningar ligger bakom. Enligt () är det våldet mot kvinnor och flickor som har identifierats som det största hindret för att kvinnor skall få mer inflytande och makt. Kvinnor är fattigast i världen och också de minst utbildade. Ändå utför kvinnor i många utvecklingsländer det mesta av arbetet i jordbruket. Kvinnors rätt till mark, krediter och produktionsmedel är därför av grundläggande betydelse. Ojämlikheten mellan könen minskar möjligheterna till en effektiv fattigdomsbekämpning vilket i sin tur påverkar både kvinnor och män. vill rikta delar av det svenska biståndet till kvinnor för att på så vis öka den samhälleliga effekten av biståndet. I anses kvinnor vara privilegierade i förhållande till i andra länder. Trots det finns det fortfarande mycket att göra innan jämställdheten mellan kvinnor och män verkligen kan sägas vara reell även i vårt land. Genom att anses vara ett föregångsland inom jämställdheten, har vi också ett ansvar att driva jämställdhetsarbetet i olika internationella sammanhang. Världens länder har gjort en rad åtaganden för att främja jämställdhet. FN har utarbetat en konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). har beslutat att biståndsinsatser skall utgå från ett jämställdhetsperspektiv. Detta är steg i rätt riktning, men det räcker inte. är kvinnor runt om oss utsatta för hat och olika typer av diskriminerande, förnedrande och brottsliga handlingar. Parallellt med jämställdhetsarbetet måste kränkande företeelser såsom hedersmord, trafficking, prostitution, kvinnlig könsstympning, prenatal könsdiskriminering och våld mot kvinnor bekämpas med krafttag. Jämställdhetsarbetet, nationellt såväl som internationellt, måste ha som mål att ge kvinnor och män lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla områden i livet. Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Mänskliga rättigheter och demokrati 5 3 FN i kampen mot kvinnovåldet 6 3.2 + 5 6 4 Kvinnor och krig 8 4.1 Våldtäkt som vapen 8 5 Kvinnan i världen 8 5.1 Kvinnor i politiken 8 5.2 Kvinnor och fattigdom 9 5.3 Kvinnor och utbildning 9 6 Riktat bistånd till kvinnor 10 8 Trafficking och prostitution 11 9 Kvinnlig könsstympning 13 10 Prenatal könsdiskriminering 14 11 Våld mot kvinnor och barn 15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i bilaterala och multilaterala kontakter med andra länder skall verka för att traditionella lagar som diskriminerar kvinnor avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en uppföljningsmekanism för resolution enligt mönster från upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att det inrättas genusrådgivare inom FN-systemets samtliga nivåer inom ramen för det konfliktförebyggande och fredsfrämjande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett ökat samarbete mellan regeringar, FN-systemet och det civila samhället för en ökad global jämlikhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnors utsatta situation i krig kräver ökad uppmärksamhet av FN och andra internationella organ samt att kvinnor på flykt skall få särskilt skydd mot sexuella övergrepp och våld i flyktinglägren. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en global ökning av antalet deltagande kvinnor på högsta politiska nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en minskad klyfta mellan kvinnors och mäns tillgång till mark, krediter och produktionsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör öka trycket på utvecklingsländerna att höja andelen kvinnors deltagande i beslutande församlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betona invandrarkvinnors utsatthet för våld och hedersmord inom den svenska integrationspolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att det internationella samfundet intensifierar arbetet med att stoppa det könsrelaterade våldet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att hedersmord sätts upp som ett prioriterat ämne på den politiska dagordningen i och inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bekämpningen av trafficking bör prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffen för förövare inom trafficking bör skärpas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att temporära uppehållstillstånd och riktat stöd skall ges till kvinnor utsatta för trafficking.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU och internationellt skall verka för ett förbud mot prostitution.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för biståndspolitiken bör rikta stöd till kampen mot kvinnlig könsstympning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rikta utbildningsinsatser gällande kvinnlig könsstympning till invandrarkvinnor och svensk hälso- och sjukvårdspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU erkänner kvinnlig könsstympning som brott mot de grundläggande mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett stärkt skydd för personer som riskerar förföljelse på grund av kön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ställa ökade krav på bl.a. och vad gäller kvinnoförtrycket i länderna och förekomsten av s.k. prenatal könsdiskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör uppmana att presentera en nationell handlingsplan för att motverka mäns våld mot kvinnor bl.a. i landets skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta krav från och EU i förhandlingar med kandiderande medlemsländer till Europeiska unionen för att förhindra barnäktenskap. 1Yrkandena 9, 14 och 15 hänvisade till SfU. 2Yrkande 13 hänvisat till JuU. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med de svaga och utsatta är de värden som skolan ska förvalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Denna formulering finns att läsa i den svenska läroplanen. Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar om etik och moral i ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. kan sägas vara ett av världens mest jämställda länder. Ändå är det mycket som återstår för att jämställdheten skall vara reell även i det svenska samhället. Några exempel på ojämlikheten i är: Många svenska kvinnor har lägre lön än män för likvärdigt arbete. Män är överrepresenterade på tunga politiska poster. Svenska kvinnor kan inte välja heltidsjobb i samma utsträckning som män på grund av att de ansvarar för hem och barn i högre utsträckning än män. Kvinnor gör mycket dubbelarbete genom att de oftast är ansvariga för arbetet i hemmet och för vården av barn. Vård- och läkemedelsforskningen är fortfarande i huvudsak inriktad på män. Många invandrarkvinnor har det svårt i , ofta till följd av den kulturkrock som det kan innebära för människor att komma till ett mer jämställt samhälle. lagar som stöd för jämställdhetsarbetet, våra s.k. varvade valsedlar, vår jämställda regering och vår jämställdhetsombudsman är mycket viktiga inslag för utvecklingen av ett jämställt samhälle. Men många förnedrande attityder finns fortfarande kvar i vårt samhälle. Många unga kvinnor i upplever ett kvinnohat, som bl.a. visar sig genom den förnedring kvinnor utsätts för inom porrindustrin, kvinnomisshandel, våldtäkter och sexuella trakasserier, mobbning i skolor och på arbetsplatser. Trots detta är ett föregångsland i jämställdhetsfrågan vilket ger oss ett stort ansvar att i olika internationella sammanhang driva frågan om jämställdhet. Tillsammans bör vi arbeta för att med gemensamma insatser, i små och stora sammanhang, förändra och förbättra kvinnors och flickors situation, både i och globalt. 2 Mänskliga rättigheter och demokrati Jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är begrepp som hör ihop. I arbetet med att uppnå skydd av de mänskliga rättigheterna för alla och en allmän demokratiutveckling, måste också jämställdhetsbegreppet ingå och vara en viktig del i målbilden. Arbetet för mänskliga rättigheter och jämställdhet är oerhört angeläget i såväl internationella som nationella sammanhang. Kvinnoföraktet i många av världens länder, de systematiska våldtäkterna som kvinnor och barn utsätts för vid krigssituationer, är att anse som grova brott mot mänskliga rättigheter och jämställdhet. I ruineras en flickas liv genom våldtäkt. Flickor slutar skolan p.g.a. sexuella trakasserier och övergrepp från manliga skolkamrater och lärare. I har situationen inte innehållit den förbättring man hoppades på efter att talibanernas ockupation upphört i landet. kränks kvinnans människovärde. Kvinnor tillåts exempelvis inte att vara ute i arbete fastän många är ensamförsörjare, då männen stupat i krig. Kvinnans situation i måste lyftas fram. Hedersmord, trafficking och andra kvinnoförnedrande företeelser måste lyftas fram i den allmänna debatten och fördömas som brott mot mänskliga rättigheter. anser att regeringen i sina bilaterala och multilaterala kontakter, skall verka för att lagar som diskriminerar kvinnor avskaffas. 3 FN i kampen mot kvinnovåldet Världens länder har gjort en rad åtaganden om att främja jämställdhet. Ett antal konventioner har skrivits under och kvinnor framhålls ofta som centrala aktörer vid Världsamfundets konferenser om bl.a. miljö och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, befolkning, social utveckling och boende- och bebyggelsefrågor. Men trots detta så återstår det mycket att göra innan alla konventioner också efterlevs. Under i antog världens länder en deklaration och en handlingsplan för kvinnors rättigheter, som var politiskt men inte juridiskt bindande. Vid konferensen antogs en handlingsplan mot diskriminering av kvinnor, som ställde krav på länderna att vidta åtgärder och om nödvändigt anpassa lagar för att undanröja alla hinder för jämställdhet. Enskilda länder (bl.a. ) utarbetade nationella jämställdhetsplaner inför konferensen. Flera länder har utarbetat rapporter till FN om hur konferensen i efterhand har följts upp. Pekingdeklarationen följdes upp i och samlade representanter från regeringar och frivilligorganisationer från hela världen. Under konferensen, den s.k. + 5, belystes bland annat kvinnors roll i kris- och konflikthanteringsprocesser och bristerna på åtgärder för att införliva kvinnor i dessa processer. Som en konsekvens av att frågorna lyftes upp på den politiska dagordningen antog resolution . Resolutionen är juridiskt bindande och behandlar frågan om krigets påverkan på kvinnor och kvinnors deltagande i konfliktlösning och arbete för långsiktig fred. någonsin slogs det fast att genderperspektivet skall beaktas i all fredsfrämjande verksamhet. Bland annat beslutades att det internationella samfundet måste uppmärksamma och ta speciell hänsyn till kvinnors utsatta situation under krig och uppmana FN:s medlemmar att arbeta för att involvera kvinnor i det fredsbyggande och konfliktförebyggande arbetet. Dessvärre är just krig det största hindret för att arbetet med konventionen skall kunna genomföras. Särskilt behöver man bevaka kvinnors ställning i flyktingläger. av världens alla flyktingar och tvångsförflyttade är kvinnor och barn. De betalar ett särskilt högt pris för väpnade konflikter och bör därför sättas i centrum för FN:s fredsbevarande aktiviteter. Den låga andel kvinnor som är representerad vid fredsförhandlingar och återuppbyggnad av krigssargade länder är oacceptabel. ser resolution som ett mycket viktigt steg i värdssamfundets arbete för att involvera kvinnor i återuppbyggnanden av sargade länder och vi vill se inrättandet av en uppföljningsmekanism för resolution enligt mönster från . anser att den bör arbeta för att det inrättas genderrådgivare inom FN-systemets samtliga nivåer inom ramen för det konfliktförebyggande och fredsfrämjande arbetet. Det är viktigt att man inom det internationella utvecklingssamarbetet inser vikten av att könsrollsfrågorna införlivas i arbetet med att lösa länders konflikter. Det globala samarbetet mellan regeringar, FN-systemet, kvinnliga nätverk, civilsamhället och den privata sektorn spelar en mycket viktig roll för att hitta lösningar och nå framgång för en ökad jämställdhet globalt och bör därför uppmuntras ytterligare. Trots att 166 av FN:s medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor (CEDAW), är många kvinnor och flickor i världen utsatta för hot och övergrepp. CEDAW är dessutom den konvention som har flest undantag inskrivna av de länder som har anslutit sig. Bl.a. har många muslimska länder undantag vad gäller kvinnans rättigheter inom familjen. har upprättats för att granska efterlevnaden av konventionen. En sammanställning som UNIFEM gjort över våldet mot kvinnor i världen visar att av världens kvinnor har utsatts för psykisk eller sexuell misshandel av en man. Våld mot kvinnor orsakar fler dödsfall än cancer och trafikolyckor sammanlagt. av kvinnorna utsätts för våld i hemmen i . utsätts 700.000 kvinnor för våldtäkter och sexuellt övergrepp i . Omkring 20.000 kvinnor våldtogs under konflikten i det . könsstympas två miljoner flickor i . Listan över våldet mot kvinnor kan göras mycket lång. anser att bör arbeta för att det internationella samfundet ytterligare intensifierar arbetet med att stoppa det könsrelaterade våldet. 4 Kvinnor och krig Alltför många konflikter i världen resulterar i krig. En av förutsättningarna för att uppnå långsiktig fred och stabilitet är att involvera det civila samhället i fredsprocessen, vid fredsförhandlingar och försoningsarbete. Dessvärre utestängs alltför ofta halva befolkningen, nämligen kvinnorna, helt från det fredsuppbyggande arbetet. Trots att de både drabbas hårdast av konsekvenserna av krig och är som mest benägna att samarbeta och söka fredliga lösningar. Genom antagandet av resolution 2000 erkände Världssamfundet problemet och förde upp det på den internationella politiska dagordningen, men efterlevnaden av konventionen är dessvärre bristfällig. Att kvinnor är speciellt utsatta i krig uppmärksammades särskilt under kriget i . Även i exempelvis har kvinnor utsatts för sexuellt våld, utövat av alla sidor i den råa och hänsynslösa konflikten. Trots att FN-trupperna i landet utbildar polisen i mänskliga rättigheter förekommer det ingen särskild utbildning av varken militär eller polis för att slå vakt om kvinnorätt eller skydd av kvinnor. Kvinnor får som regel inte tillräckligt skydd mot det sexuella våld som används som vapen för underkastelse av länder och folk. anser att kvinnors utsatta situation i krig måste uppmärksammas än mer av FN och andra internationella organ och få ökat skydd vid krig. Kvinnor på flykt skall erbjudas särskilt skydd mot sexuella övergrepp och annat våld som sker i flyktinglägren. 4.1 Våldtäkt som vapen Första gången massvåldtäkter uppmärksammades som vapen var i . Allt oftare används våldtäkt systematiskt som ett vapen i kris- och krigsdrabbade områden. Inte bara den drabbade kvinnan utan också hela hennes omgivning blir offer för de bestialiska övergreppen. Våldtäkter i krig har först nu kommit att betraktas som ett brott mot mänskligheten och är uppfört som krigsbrott enligt Romstadgan för den i . döms krigsförbrytare för systematisk våldtäkt i krig. 5 Kvinnan i världen 5.1 Kvinnor i politiken En rapport från för kvinnor (UNIFEM) visar att framstegen gått långsamt vad gäller kvinnors utbildning, läs- och skrivkunnighet liksom för andelen förvärvsarbetande. Däremot har kvinnors deltagande i lagstiftande församlingar ökat. Detta beror i huvudsak på de politiska åtgärder som vidtagits i flera länder. Att ett visst antal platser reserverats för kvinnor är exempel på åtgärder som genomförts. UNIFEM:s mål, att kvinnorepresentationen på viktiga beslutsfattande positioner ska utgöra , har antagits vid flera internationella konferenser . Trots att vissa framsteg gjorts i alla världens regioner , visar UNIFEM att kvinnor generellt fortfarande lyser med sin frånvaro i länders parlament. av världens parlamentariker är kvinnor och av världens ministrar är män. Denna fördelning är relativt jämn i jämförelsen mellan i- och . 2002 hade bara 11 länder uppnått målet med en 30-procentig kvinnorepresentation (, , , , , , , , , och ). I , och uppgick antalet kvinnor i parlamenten till 12, . Tretton söder om har en högre kvinnorepresentation än dessa tre länder i väst, däribland () (25,) (24,) och (). Vad gäller jämställdhetsmålen finns det således ingen strukturell skillnad mellan rika och fattiga länder när det gäller kvinnors deltagande på högsta politiska nivå. Beslut som rör kvinnor fattas alltså världen över huvudsakligen av män. Detta är inte godtagbart. 5.2 Kvinnor och fattigdom Av världens absolut fattiga är kvinnor det har skett en s.k. feminisering av fattigdomen detta trots att kvinnor världen över är mycket ekonomiskt aktiva, dock på en kraftigt könssegregerad arbetsmarknad och ofta i arbeten som inte ger dem tillräckliga inkomster för att klara försörjningen. En mycket liten andel av världens resurser i form av mark, finansiella resurser, krediter, teknologi m.m. ägs eller kontrolleras av kvinnor. konstaterar att en människas kön ofta är avgörande för hennes tillgång till och kontroll över resurser. 5.3 Kvinnor och utbildning Av världens vuxna analfabeter är kvinnor, som utbildning av kvinnor är en nyckel till utveckling. Klyftan mellan kvinnors och mäns utbildningsnivå har minskat, men är av kvinnorna i läs- och skrivkunniga i förhållande till männen. I är av alla kvinnor analfabeter och i södra och västra är siffran . Flickor och kvinnor diskrimineras ofta i utbildning och yrkesliv. I många delar av världen lever kvinnor och män i skilda sfärer. Att satsa på att förbättra kvinnors hälsa och att underlätta kvinnors arbete, genom mekanisering och utbildning, är ofta avgörande för att öka produktionen inom exempelvis jordbruket och förbättra människors levnadsvillkor. Enligt är finansiering av utbildning för flickor och unga kvinnor den mest kostnadseffektiva investering som finns i biståndssammanhang. 6 Riktat bistånd till kvinnor En rapport från (2002) Engendering Development Through Gender Equality in Rights, Resources and Voice konstaterar att länder som förbättrar kvinnors rättigheter och tillgång till skolutbildning och andra resurser får lägre andel fattigdom, snabbare ekonomisk tillväxt och mindre korruption än länder som inte gör sådana ansträngningar till förmån för kvinnorna. Jämställdhet är således mycket starkt förknippat med ekonomi och utveckling och av avgörande betydelse för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Det finns många exempel som visar att ett sätt att minska fattigdomen i världen är att höja kvinnors och barns status. Deras fattigdom är till stora delar strukturell. Kvinnor saknar allt som oftast ekonomiska tillgångar, egendom, makt, utbildning, sjukvård och är utsatta för våld och diskriminering på grund av sitt kön. anser därför att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Undersökningar pekar på att sådant riktat bistånd dessutom ger bättre samhällsekonomiska resultat än övrigt bistånd. Biståndet gagnar i allmänhet även familjens barn och hushåll och effekterna blir därmed större. Allt som oftast utestängs kvinnor från beslutande församlingar på diverse politiska nivåer. Detta är en trend som måste brytas. Kvinnors direkta deltagande och inflytande är nödvändigt för att skapa ett djupare, bredare och stabilare folkstyre och för att bidra till en mer effektiv och positiv utveckling av länder. Projekt för att förbättra tillgången till hushållsvatten är mer framgångsrika om kvinnor är involverade i planering och genomförande. Dessutom behövs jordbruksreformer som ger kvinnor en mer säker tillgång till mark. I framförallt söder om är det främst kvinnor som producerar mat och ändå är kvinnor den del av befolkningen som har minst tillgång till marken. Ekonomiska lån riktade till kvinnor betalas tillbaka i större utsträckning än lån riktade till män. De fruktansvärda s.k. hedersmorden är ett uttryck för att kvinnan inte har några mänskliga rättigheter utan ses som en handelsvara. Minsta misstanke om att hon, enligt familjens sedvänja, är otuktig eller otrogen ger den övriga familjen rätt att döma kvinnan till döden. Allt för att rädda familjens heder och sociala status. Mannen är skyldig att ta livet av den kvinnliga familjemedlemmen. Samma stränga förhållningssätt gäller också, hur absurt det än kan låta, om hon blivit våldtagen. Hedersmord är ett vedervärdigt exempel på att människovärdet kan könsrelateras och hur olika könen värderas. Detta är självklart helt oacceptabelt för och vår uppfattning om människovärdet och de mänskliga rättigheterna. En persons värde varken kan eller får bestämmas av kön. Enligt FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna är vi alla födda fria och med samma mänskliga rättigheter. anser att det är hög tid att placera de s.k. hedersmorden högt upp på den politiska dagordningen, såväl i som inom FN. Enligt FN:s uppskattningar beräknas 5.000 kvinnor världen över mördas av sina egna familjemedlemmar. Minst 200 hedersmord äger rum i . Efter påtryckningar från EU (med anledning av ansökan om medlemskap i unionen) håller landet på att förändra sin lagstiftning för att straffbelägga hedersmorden. Men fortfarande bedömer landets domstolar dessa mord mildare än andra. Om den mördade dessutom är minderårig kan straffet för hedersmord bli mindre än fängelse. anser att frågan om hedersmord skall vara en huvudfråga vid kommande samtal på regeringsnivå mellan och . Även EU måste ställa tydligare och högre krav på den turkiska regeringen för skydd av de mänskliga rättigheterna (i enlighet med och de s.k. Köpenhamnskriterierna) under de fortsatta förhandlingarna med om ett eventuellt medlemskap i den Europeiska unionen. 8 Trafficking och prostitution Trafficking den internationella handeln med främst flickor och kvinnor är en av de värsta formerna av våld mot kvinnor. Denna nutida form av slavhandel har ökat drastiskt och utgör ett större problem i vårt moderna samhälle än någon kunnat ana. Uppskattningsvis 500.000 kvinnor är offer för trafficking och förs in i EU antingen rövas de bort, säljs eller ges falska förhoppningar om att få ett hederligt arbete. Två tredjedelar av kvinnorna kommer från de forna . Kvinnor säljs till såväl som övriga länder inom EU. I beräknas antalet kvinnor som är offer för trafficking vara ca 50.000. Dessutom är troligen mörkertalet i den här frågan mycket stort. Allt fler signaler pekar på att människohandeln blivit en global jätteindustri som omsätter oerhörda summor troligen mer pengar än droghandeln. Handlarna tjänar stora summor utan att riskera samma hårda straff som gäller för annan typ av smuggling. Vare sig kvinnorna är medvetna om att de kommer att livnära sig på prostitution eller ej så är de aldrig förberedda på det våld, den utsatthet och fara för livet som trafficking innebär.