mot · GR02T563 · 2003-10-07 00:00:00 — Bilen intar en central roll i samhället. Frågan är hur den ska anpassas för att negativ miljöpåverkan ska kunna minimeras. Vårt samhälle är i mycket organiserat efter de möjligheter som bilen erbjuder. Bilen är i stora delar av vårt land en förutsättning för ett decentraliserat samhälle med bosättning även i glesbygden. Ett alternativt system som till stora delar skulle ersätta det nuvarande skulle fordra enorma investeringar och ökade kostnader för service och resande. Därför är det mer realistiskt att satsa på att i största möjliga mån miljöanpassa det nuvarande transportsystemet. Den kraftigt växande lastbilstrafiken är ett bekymmer ur flera aspekter miljö, buller, trängsel och hälsa. Men den utgörs till allra största delen av nyttotrafik med åtföljande samhällsvinster och måste därför bedömas utifrån en sammanvägning av flera faktorer. De åtgärder som vidtas för omställningen mot miljöanpassade transportsystem ska utformas så att inte de svagaste grupperna drabbas. Den svenska transportsektorn tillhör den mest miljömedvetna i världen och får inte slås ut av skatter och villkor som medför att denna konkurreras ut av utländska transportföretag. Det är viktigt, inte minst för bilisten, att de olika skattenivåerna och avgifterna klargörs och definieras. På EU-nivå bör införas en miniminivå för koldioxidskatt. Detta skulle medföra att konkurrensen mellan olika länder blev mer rättvis. Oförändrade eller höjda fordons- och drivmedelsskatter kan inte mötas med undermålig vägstandard om trovärdigheten ska behållas. Priset på drivmedel är så högt att höjda skatter på bränslet slår direkt mot svaga grupper i samhället. En större prisdifferentiering av miljöklasserna på bränslet behövs. Förnyelsebara bränslen bör inte bara befrias från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Detta för att under en övergångstid skapa ett miljövänligt alternativ till de fossila bränslena. Fossila bränslen bör fasas ut och beläggas med en högre koldioxidskatt efter hand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas. En ny skattemodell som ska likställa bensin och dieselbilars villkor bör införas i syfte att minska koldioxidutsläppen genom en större andel nya dieselbilar. 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 5 Dagens transportsystem 4 5.1 Bilens betydelse för individen och samhället 4 5.2 Bilen som kultur och hobby 5 6.2 Åtgärder mot transporternas miljöpåverkan 6 6.2.1 Höjd skrotningspremie 7 6.2.3 Andra utsläppskällor 8 6.2.5 Forskning och ny teknik 9 6.2.7 Skatter och lagstiftning 9 6.2.9 Vägnätet och miljön 10 6.2.10 Övriga åtgärder för miljön 10 6.3 Vikten av alternativa drivmedel 11 6.3.1 Bränsleflexibla bilar 11 6.3.3 Fler pilotprojekt 13 6.3.4 Skatter, stöd och regler 13 7 Beskattning av bensin och diesel 14 7.1 Bensindrivna bilar 14 7.2 Dieseldrivna bilar 14 7.3 En ny trafikbeskattning 16 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att höja skrotningspremien för bilar utan katalysator.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa skrotningspremie för äldre gräsklippare och utombordsmotorer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om certifiering av chipstrimning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör öka informationsinsatserna för att stimulera till miljövänligare bilkörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktiga mål vad gäller nya bränslen och ny teknik.1 begär att regeringen återkommer med förslag till ny beskattningsmodell för personbilar och drivmedel i enlighet med vad som anförs i motionen.2 1Yrkandena 1, 2 och 5 hänvisade till MJU. 2Yrkande 6 hänvisat till SkU. Väl utbyggda och fungerande kommunikationer är en förutsättning för ett lands välfärdsutveckling. Oavsett vilken inställning man har till bilen som transportmedel så har denna varit och är också fortsättningsvis nödvändig för samhällsutvecklingen. Bilen ger också en ökad frihet, tillgänglighet till servicesektorn och arbetsmarknaden. I glesbygden är bilen dessutom ofta den enda möjligheten att transportera sig och därmed en förutsättning för boendet. Bilen är således oumbärlig både i stad och glesbygd. Biltrafiken medför dock emissioner som skadar vår miljö. Våra intressen av välfärd och bekvämlighet krockar med våra intressen för ren luft och natur. Transportsektorn är i mycket hög grad beroende av fossila bränslen och bidrar starkt till växthuseffekten, övergödning och försurning av mark, sjöar och vattendrag m.m. Utnyttjandet av energi och resurser måste genomgående ske på ett sådant sätt att jordens begränsade resurser förvaltas i stället för förbrukas. I denna motion kommer huvudsakligen presenteras en beskrivning av dagens transportsystem, utsläppsproblemens karaktär samt hur vi kristdemokrater vill bidra till att lösa problemen på detta område. I har antalet fordon stadigt ökat och någon avmattning väntas inte inom överskådlig tid. Transporterna förväntas fortsätta öka liksom antalet fordon. Detta riskerar att ytterligare öka belastningen på den globala och lokala miljön. Därför är det viktigt att fordon och transportsystem miljöanpassas i så stor utsträckning som möjligt. anser också att det är viktigt att fortsätta forska på olika bränslen som kan ersätta dagens fossila bränslen. Målet bör vara att halvera användningen av fossila drivmedel inom transportsektorn jämfört med värden. 5.1 Bilens betydelse för individen och samhället Bilen är ur många synvinklar en viktig förutsättning för samhällsutvecklingen och ger tillgänglighet till servicesektorn och arbetsmarknaden. I glesbygden är bilen ofta den enda möjligheten för transport och därmed också en förutsättning för boende i glesbygden. Dessutom ger den en omfattande frihet för individen. I praktiken finns sällan något realistiskt alternativ. anser att det både är olyckligt och fel att stad och glesbygd ofta ställs emot varandra i debatten. Båda har trafikproblem av olika karaktär som måste lösas. Ingen gynnas av att motsättningar byggs upp mellan befolkningen i städer och glesbygd. Många människor tillbringar i trafikköer . I många glest bebyggda delar av vårt avlånga land finns nästan ingen kollektivtrafik alls att tillgå. Därför föreslår vi också ett ökat reseavdrag i vår skattepolitiska motion. Gränsen för avdraget ska sänkas från till . 5.2 Bilen som kultur och hobby Intresset för bilar och andra fordon som historia, kulturföremål och hobbyverksamhet har ökat stadigt . Engagemanget för olika fordon, exempelvis mopeder, motorcyklar, personbilar, lastbilar och traktorer, bidrar på många sätt till att en del av vårt kulturarv och teknikrelaterade kunskaper hålls levande. Omkring en halv miljon svenskar odlar detta intresse i förening eller klubb. Det är att beteckna som en folkrörelse. Flera hundratusen av dessa personer är registrerade i någon av de tusentals motorklubbar som finns i . Motortidningarna i ges ut med en upplaga som överstiger 3 miljoner exemplar (av marknaden). Dessutom publiceras i flera engelskspråkiga specialtidningar som finns tillgängliga i ett 30-tal länder över hela världen. För att vara ett så litet land som måste det ses som unikt att vi har etablerat flera framgångsrika fordonstillverkare som , och på världsmarknaden. har också världens största motorcykelintresse per invånare och endast har fler organiserade mc-medlemmar än till antalet. Vi har således en lång tradition av motorintresse och bilhistoria i vårt land. Det är viktigt att vi tar tillvara det engagemang som finns i på detta område. Många äldre fordon kan med fördel köras på mer miljöanpassade bränslen. Bilentusiasterna får inte per definition ses som miljöbovar. Svenska arbetar t.ex. en hel del med miljöfrågor och har bl.a. tagit fram en katalysator till den gamla Volvobilen och uppmanar sina medlemmar att montera den för att minska utsläppen. Det ligger alltså ett värde i att inte i onödan utforma lagar, regler och beskattningar som hämmar möjligheter för intresserade att utöva en hobbyverksamhet som på ett positivt sätt bidrar till förståelse och insikt i en viktig del av vårt samhälles historia. En sådan regel är importrestriktionerna för bilar med årsmodell 19891992 där sagt nej till i stort sett alla avgasdispenser. De som kommer i kläm är bilentusiasterna som vill importera sin pärla för att köra kanske till och från utställningarna. har tidigare till miljöministern föreslagit att de som kan visa upp en s.k. entusiastförsäkring för sitt fordon per automatik borde få dispens för registrering. Transporter orsakar olika miljöproblem. Dessa är inte enbart avgränsade till vägtrafik utan förekommer även vid andra sätt att transportera personer och varor. Merparten av växthusgasutsläppen kommer från industrin, värmeverken, jordbruket samt hushållen som tillsammans står för av växthusgasernas utsläpp i . Transporterna står för av utsläppen. (Källa: SOU 2000:23 slutbetänkande). Alla sektorer som bidrar till växthuseffekten måste dra sitt strå till stacken. Etappmålet för utsläpp av koldioxid kommer enligt () prognos med all sannolikhet inte att nås med nuvarande trafikutveckling och beslutade åtgärder. Trots osäkra uppgifter kvarstår bedömningen att prognoserna pekar på att utsläppen från transportsektorn kommer att överskrida etappmålet med . Enligt statistik från , m.fl. svarar vägtrafiken i för av landets koldioxidutsläpp, av utsläppen av kväveoxider, av kolväteutsläppen och av svaveldioxidutsläppen. Till detta kommer miljöpåverkan i form av restprodukter, buller och utsläpp vid produktion av fordon. Vid skrotning tillkommer också omhändertagande av miljöskadliga produkter. Den stora utmaningen ligger i den ökning av emissioner som förväntas p.g.a. en stor global volymökning av transporter. Det räcker inte med att vidtar åtgärder för den egna transportsektorn. anser att måste verka kraftfullt för att internationella överenskommelser och åtaganden ska komma till stånd i syfte att åstadkomma en omställning till mer miljöanpassade transporter. De befintliga modeller för beräkningar av luftföroreningarnas miljökostnader uppvisar stora skillnader. Ett exempel på detta är att föreslår att miljökostnaden ska uppgå till per utsläppt kilo koldioxid medan tidigare beräkningar ansett att /kg var rätt nivå. Det finns också andra beräkningar som hamnar mellan dessa summor. Beräkningar av andra utsläppsämnen uppvisar också avvikelser i kostnader. Det är med andra ord svårt att sätta en exakt prislapp på luftföroreningar och därmed skatt på t.ex. diesel. Politiken bör inriktas på att genom långsiktiga mål driva på utvecklingen för energieffektiva och mer miljövänliga fordon och nya bränslen. Undersökningar visar att utsläppens storlek relaterar till befolkningstäthet och trafikintensitet. Då samtliga utsläppsvärden korrelerar med befolkningsstorleken och trafikintensiteten innebär detta att utsläppen i glesbygd medför mindre negativa effekter på miljön eftersom koncentrationerna av föroreningarna är lägre där. Detta bör få utslag när miljökostnader, skatter och avgifter utformas och beräknas för stad och glesbygd. 6.2 Åtgärder mot transporternas miljöpåverkan Förutom de orsaker som beskrivits ovan så finns det ett antal huvudproblem med bilar och transporter som måste lösas. Några av de viktigaste problemen att lösa är att förbättra avgasreningen på fordon och arbetsmaskiner, förnya fordonsparken och att introducera en ökad andel förnyelsebara och rena drivmedel. En viktig orsak till utsläppsnivåernas storlek är åldern på fordonet. Hälften av bilparken i är äldre än . Som jämförelse kan nämnas att en tredjedel av bilarna i är så gamla och i är bara en tiondel av alla bilar . har näst äldsta bilpark och trots nybilsförsäljningens uppgång kommer det att dröja , oavsett lagstiftning om producentansvar, innan vi får bort de gamla, mer miljöstörande bilarna från vägarna. Äldre bensindrivna bilar utan katalysator står för av personbilars trafikarbete men av utsläppen. vill på grund av den höga åldern på svensk fordonspark föreslå en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell. Enligt den utredning som gjordes om skrotningspremien (SOU 1997:126) torde en kraftig höjning, även , innebära att många gamla bilar med dåliga säkerhets- och miljöegenskaper försvinner ur trafik ganska snabbt. har en bilskrotningsfond för finansieringen av skrotning. Pengarna i fonden härrör från den skrotningsavgift som tas ut som engångsbelopp i samband med uppbörden av försäljningsskatt. förslag är att av höja skrotningspremien till för bilar som släppts ut på marknaden . För att inte hämma försäljningen av nya bilar bör inte den höjda premien återverka på den skrotningsavgift som tas ut vid nybilsförsäljningen. Eftersom förslaget begränsar perioden med höjd premie, och minskar kostnaderna kopplade till kommunala bilskrotningskampanjer, bör detta vara möjligt att finansiera genom bilskrotningsfonden. Regeringen bör ges i uppdrag att höja skrotningspremien enligt ovanstående modell. En av de viktigaste faktorerna, för att minska föroreningar som är förknippade med vägtrafik, är att ha ett rent bränsle. Transporterna kan effektiviseras men framför allt måste det till nya bränslen som inte ger upphov till ökad växthuseffekt. Lastbilstrafiken är det transportslag som mest bidrar till utsläpp av luftföroreningar. Ändå är svensk åkerinäring internationellt sett långt framme vad gäller miljötänkandet. Svensk miljöklass 1-diesel är bland de renaste i . Till exempel är svavelinnehållet i svensk miljöklass 1-diesel (MK1-diesel) bland de lägsta i världen (max 10 ppm). Denna diesel vill regeringen beskatta hårdare för att minska emissionerna. Enligt vår mening skulle snarare en skattesänkning kunna minska emissionerna från lastbilstrafiken. Utländska åkare skulle, om det var ekonomiskt gynnsamt, med största sannolikhet tanka mer diesel i istället för i grannländerna och utsläppen skulle totalt sett minska. Miljöpolitiken riskerar att förlora i förtroende om man enbart fokuserar på höjd dieselskatt, vilket uppenbarligen gör att vi får högre svavelutsläpp i genom en ökad mängd utländsk diesel. Det är allmänt känt att många utländska åkare tankar billigare och hälsofarligare diesel innan de kommer till . Utsläppen hamnar här i medan skatteintäkterna stannar i ett annat land. avvisar därför regeringens förslag om höjd skatt på diesel. Vi föreslår istället en sänkt skatt på MK1-diesel med per liter (inkl. moms) över hela landet. Detta förslag utvecklas i skattemotion. Vi anser dessutom att bör verka för en generellt bättre diesel i hela , där framför allt kraven på lägre svavelhalt skärps. Detta skulle bana väg för teknik som bättre klarar att rena avgaserna. Med en låg svavelhalt i bränslet skulle marknaden för dieselbilar med katalysatorer öka kraftigt. Förutom att de ger lägre svavelutsläpp är de nya katalysatorerna också bättre på att rena kväveoxider och partiklar som är några av dieselns problem. Genom de renare bränslena och redan befintlig teknik kommer flera av de skadliga ämnen som släpps ut att försvinna i takt med en förnyad fordonspark. Det stora problemet är utsläppen av koldioxid som förekommer vid all slags förbränning. Det viktiga blir då att inte tillföra atmosfären mer kol än den själv kan cykliskt binda. Fossila bränslen medför en kraftig påspädning av koldioxidutsläppen och måste därför fasas ut. Detta kan exempelvis ske genom förslag för att gynna användning av förnyelsebara drivmedel. Miljöskadliga utsläpp till luft och vatten sker inte enbart från vägtrafiken. En inte obetydlig utsläppskälla som inte ofta beaktats är äldre båtmotorer, arbetsmaskiner, stationära motorer, gräsklippare, motorsågar och andra arbetsredskap. Om man betänker att det finns cirka 600 000 fordon och 1 800 000 redskap, vilka ofta saknar rening, inser man att det här är ett viktigt område där åtgärder måste vidtas. Enligt kommer av landets utsläpp av kväveoxiderna från dieseldrivna arbetsmaskiner. En orenad, äldre gräsklippare lär under en timmes användning släppa ut lika mycket miljöskadliga föroreningar som en modern bil gör under 4 000 kilometers körning. Vi anser att en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som miljömässigt skulle löna sig. Antalet bullerstörande vägnät har minskat till följd av åtgärder och ett antal fastigheter utmed järnvägsspår har erhållit bullerskydd . Ansträngningarna måste kontinuerligt fortskrida. Buller må vara ett mindre diskuterat miljöhot men inte desto mindre allvarligt. Det är ca 1,6 miljoner människor i vårt land som utsätts för buller från vägtrafik som överskrider riktmärket för god kvalitet. Med högre anslag till borde bullerskyddet kunna byggas ut snabbare än vad som görs . 6.2.5 Forskning och ny teknik De fordon vi färdas med måste bli bättre ur flera aspekter men framför allt ur miljösynpunkt. Det ligger därför i samhällets intresse att stödja forskningen av ny teknik och därmed bidra till en miljömässigt hållbar utveckling av transportsektorn. Med jämna mellanrum presenteras nya lösningar för att minska bränsleförbrukning och utsläpp av miljöskadliga ämnen. Motorer med variabel kompression, styrning av ventiltider och bränsleinsprutning i förbränningsrummet är några exempel som presenterats . Det är viktigt att det ställs krav på biltillverkare för att minska bränsleförbrukningen och utsläpp av skadliga emissioner. Det kommer dock inte att räcka med att enbart inrikta sig mot biltillverkarna utan förnyelsebara drivmedel är ett måste. anser att forskning för att sänka produktionskostnaderna för biobaserade drivmedel, som till exempel etanol och metanol baserad på cellulosahaltiga råvaror bör vara prioriterad. Tillsammans med övrig produktion av biobränslen skulle denna produktion vara särskilt väl anpassad till svenska förhållanden, då det finns relativt stor potential för biobränslebaserade drivmedel i . Miljöbilen måste bli en självklarhet i framtidens samhälle. Samordning och stimulans saknas. vill att anslagen till forskning på området ökas och sprids så att fler projekt kan startas. Kunskap avgränsas inte till företags och tillverkares storlek. Sådan finns också ofta bland mindre företag, vilka specialiserat sig på olika områden. Ett exempel är chipstrimning där företag som arbetar med begagnade bilar vid praktiska prov kunnat påvisa både lägre bränsleförbrukning, lägre utsläppsnivåer samt högre effektuttag. I Avgasutredning (SOU 2000:12) föreslogs att chipstrimning skulle förbjudas med argumentet att det är dåligt för miljön. uttalade sig emot ett sådant förbud och regeringen har inte heller kommit med något förslag i den riktningen. anser att möjligheter ska finnas till certifiering för företag som sysslar med chipstrimning om dessa kan verifiera sina resultat och tar sitt ansvar gentemot kunder och myndigheter. 6.2.7 Skatter och lagstiftning För att komma tillrätta med vägtrafikens miljöeffekter behövs både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Bland de kortsiktiga finns flera som inte fordrar några större ekonomiska resurser. Långsiktigt är en kombination av morötter och lagstiftning en framkomlig väg. I har man ställt krav på tillverkare att fastställda mål ska vara uppnådda vid ett visst datum. Boende i glesbygd har utan tvekan ett stort avståndshandikapp när det gäller möjligheten att tillgodogöra sig den samhällsservice som är självklar för vanliga människor i mer tätbefolkade områden. Dessutom drabbas man ofta av bristfällig kollektivtrafik med ett beroende av biltransporter och de merkostnader detta innebär. För att något kompensera detta föreslår en skattesänkning med per liter (inkl. moms) på bensin inom stödområde 1, vilket framgår av vår skattemotion. Kostnader för trafikskadade bör ligga på trafikförsäkringen. Bilägarnas höjda försäkringspremier kan kompenseras med lägre inkomstskatt. Försäkringsbolagen kommer då att bli mer aktiva på trafiksäkerhetsområdet och incitament skapas för den enskilde att hålla nere premien genom ett ansvarstagande trafikbeteende. Ett sådant förslag presenteras i skattemotion. 6.2.9 Vägnätet och miljön Bilen fungerar inte som transportmedel utan bra vägar. Dåliga vägar leder till högre slitage, ökad bränsleförbrukning och fler olyckor. Det svenska vägnätet är tyvärr kraftigt eftersatt. Bristerna är nu så stora att akuta insatser fordras. Därför satsar mer än regeringen 20042006 på ett förbättrat vägunderhåll. Flera studier visar på de miljövinster som uppnås vid en jämn trafikrytm. För att närmare koppla användningen av vägnätet till kostnaderna för dess underhåll, kan det finnas skäl att omvandla en del av skatten på drivmedel till en väghållningsavgift. bör en modell där underhållet bekostas med avgifter från trafikanterna kunna medföra ett vägunderhåll som står i bättre överensstämmelse med behoven. En ökad trafik medför då högre underhållsbehov som den automatiskt genererar högre underhållsanslag till . En sådan modell har också förordats av . anser att regeringen skyndsamt bör utreda förutsättningarna för att omvandla en del av energiskatten på drivmedel till en väghållningsavgift för att bekosta vägunderhållet. Väl genomtänkta väginvesteringar ger både ökad trafiksäkerhet och minskade utsläpp. Ett bra exempel är den nya vägsträckningen av förbi . Den nya säkrare vägsträckan går utanför och är kortare. Förutom tidsvinst och lägre olycksrisk medför den nya vägen enligt studier en minskad bränsleåtgång på ! Satsningar på ett bättre vägnät är inte liktydigt med sämre miljö, snarare tvärtom. 6.2.10 Övriga åtgärder för miljön Den enskilde bilföraren kan göra väldigt mycket själv för att minska koldioxidutsläppen. Det är förvånansvärt att inte regeringen och myndigheter ägnar större kraft åt att informera om möjligheten att både spara miljö och pengar. Det kan exempelvis handla om: rätt lufttryck i däcken (felvisande luftpumpar borde bannlysas) sparsam körning (borde vara obligatoriskt på körskolan) använda motorvärmare (borde skattebefrias). Givetvis finns det anledning att också fundera över invanda resmönster: Kan jag cykla istället? Är kollektivtrafiken ett alternativ? Finns det en bilpool eller kan vi starta en sådan? Tanken att skaffa en tvåhjuling (mc eller moped) istället för en extrabil kan också vara en bra miljöåtgärd. Detta är vars och ens beslut men politiken kan underlätta genom att t.ex. bygga fler cykelvägar samt satsa på bra kollektivtrafik. 6.3 Vikten av alternativa drivmedel har relativt sett mycket rena kvaliteter av bensin och diesel. Tyvärr finns det ett grundproblem och det är att det inte går att sänka utsläppen av koldioxid med denna typ av fossila bränslen i dagens fordon. Eftersom de ökade utsläppen av koldioxid är huvudorsaken till växthuseffekten är detta ett allvarligt problem. Den största delen av våra transporter baseras på fossila bränslen. Det är därför viktigt att stimulera tekniken för alternativa drivmedel till motorer. Biodrivmedel har en gynnsam effekt på den utsläppta mängden koldioxid. Inhemska biodrivmedel minskar dessutom beroendet av import från oljeproducerande länder, ökar antalet arbetstillfällen och skapar en marknad för en konkurrenskraftig gröda för svenskt jordbruk. En introduktion av biobränsle kan lämpligen ske genom låginblandning av största möjliga halt, som kan utan modifieringar i befintliga motorer. Detta ger en marknad för inhemsk produktion i stor skala. Då skapas också förutsättningar för en introduktion av fordon med ren alkoholdrift och för bilar som kan drivas med olika bränsleblandningar, s.k. (Flexible Fuel Vehicles). Förnyelsebara drivmedel är det enda realistiska alternativet. Vi tror inte att det på kort sikt kommer att finnas tillgängligt ett enda slutgiltigt bränsle som är överlägset från energieffektivitetssynpunkt och miljösynpunkt. anser att det är viktigt att fortsätta forska på olika bränslen. Målet bör vara att halvera användningen av fossila drivmedel inom transportsektorn jämfört med nivå.