mot · GQ02Fi16 · 2003-05-05 00:00:00 — Men så många som vart fjärde barn finns nu i en grupp med 20 barn eller fler. Sedan maxtaxan införts har trycket på förskolan ökat ytterligare, vilket på många håll leder till än större grupper. av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat styrningen och försämrat kvaliteten genom den ensidiga satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 3.6 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan 3.5 Åtta förlorade år för företagandet Antalet företagare har minskat med 20 000 . har bland den minsta andelen nyföretagare bland . Inte en enda regelförenkling har Socialdemokraterna presenterat, trots utredande i s.k. SIMPLEX-grupp. vet vi att nyföretagandet minskat och antalet konkurser ökat . Antalet aktiebolag har minskat . Enligt () minskade antalet sysselsatta i de nystartade företagen med . uppgick antalet anställda i företag i konkurs till 14 029 personer, en ökning jämfört med . Diagram 3.7 Antal egna företagare Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna 3.6 Åtta förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har medvetet skurits ner med ca 2 000 , från 18 162 till 16 2002. Det motsvarar en minskning med . Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt 20 poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskats med ca 1 100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 3.8 Antal anställda poliser 3.7 Åtta förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Först och främst innebär arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl ett mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas hårt, och ett betydande produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett stort misslyckande att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension olyckstalet har ökat med och uppgår till ca . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men väntas öka och ligga kring enligt beräkningarna i vårpropositionen. Den tidigare minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner och att arbetslösa flyttats till andra kolumner i statistiken. är det drygt 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning och förtidspension. Därtill ska läggas de ca 200 000 öppet arbetslösa, de ca 110 000 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de 234 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl. Enligt Socialdemokraternas prognoser ekonomiska vårproposition kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till prognosperiodens slut . Enbart för perioden 19972003 är den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar kostnaden barnbidragsutbetalningar. Diagram 3.9 Olyckstalet 19942003. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: Prop. 2002/03:100 och , Budgetprognos nr 5, 1994/95 samt Statens finanser 1995 4.1 Socialdemokraterna når inget av fem uppsatta mål Socialdemokraterna har satt upp ett antal mätbara mål inom viktiga politikområden och för budgetpolitiken. Det gäller målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, målet om ökad reguljär sysselsättning, målet för öppen arbetslöshet, för ohälsa och för antalet socialbidragstagare. Målen är tidsmässigt bestämda till vissa årtal. Socialdemokraterna kommer med stor sannolikhet inte att nå ett enda av de fem mål som redovisas nedan. Förklaringen till detta misslyckande är att målen inte följts av verkningsfulla åtgärder för att de ska kunna uppfyllas. 4.1.1 Målet för finansiellt sparande kräver budgetförstärkningar för att uppnås Målet för det finansiella sparandet i offentlig sektor är av BNP över en konjunkturcykel. Det finansiella sparandet beräknas enligt regeringen bara bli 2004. Detta kan delvis förklaras av den svaga konjunkturen. Mer anmärkningsvärt är därför att sparandet underskrider även sedan det justerats för den nuvarande konjunktursvackan. Det s.k. strukturella sparandet väntas inte uppnå . Tabell 4.1 Den offentliga sektorns finanser 20022006. Även det strukturella sparandet i obalans Man kan också notera att samtliga andra nordiska länder numer har starkare offentliga finanser än . Som en följd av den ekonomiska avmattningen uppvisar och ett sjunkande sparande , medan och offentliga finanser väntas stärkas . Tabell 4.2 Offentligt finansiellt sparande i och EU 20022004 -2,0 -1,9 -1,6 Källor: och vårpropositionen 4.1.2 Sysselsättningsmålet uppnås inte Socialdemokraternas mål är att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatt . Som reguljärt sysselsatt räknas inte de personer som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. var ungefär 4,09 miljoner personer i denna åldersgrupp reguljärt sysselsatta, vilket motsvarar en sysselsättningsgrad på . bedöms sysselsättningsgraden minska till . Denna andel kommer att bestå enligt beräkningarna i vårpropositionen. Därmed kommer målet att underskridas med ca 128 000 personer. Diagram 4.1 Reguljär sysselsättningsgrad I procent av befolkningen i åldern 2064 år Källor: och vårpropositionen 4.1.3 Arbetslösheten ökar målet om högst 4 procents arbetslöshet uppnås inte Den öppna arbetslösheten var . Arbetslösheten bedöms stiga successivt , framför allt beroende på att sysselsättningen minskar men också på grund av att färre personer beräknas delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För helåren 2003 och 2004 bedöms den öppna arbetslösheten enligt vårpropositionen uppgå till . Detta betyder att Socialdemokraternas mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och därefter full sysselsättning är uppfyllt, trots en rad statistiska manipulationer av statistiken (fler i kunskapslyft och motsvarande). Diagram 4.2 Öppen arbetslöshet Källa: och vårpropositionen. 4.1.4 Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder Socialdemokraterna har satt som mål att ohälsan ska halveras till 2008. Målet innebär konkret att antalet dagar med sjukpenning ska halveras . ska antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (som tidigare kallades förtidspension) i snitt 20032007 vara lägre än 2002. Ökningen av antalet nettodagar med sjukpenning har avtagit och vändes till en minskning, vilket delvis beror på en förskjutning från heltids- till deltidssjukskrivningar. Kostnaderna för sjukskrivningarna, som beror både på antalet sjukskrivna och på deras ersättningsnivå, ökar dock något och planar ut . Målet om halverad ohälsa är ambitiöst och kommer som bl.a. framfört (remissyttrande (Dnr 06-01-03) till promemorian Ds 2002:63) att kräva förändrade incitament för såväl arbetsgivarna, läkarna som de försäkrade för att målet ska kunna uppnås. Det förefaller inte troligt att de åtgärder som presenteras i vårpropositionen kommer att kunna ge den önskade utvecklingen. Diagram 4.3 Ersatta sjukpenningdagar Miljoner dagar (netto) 4.1.5 Målet om halverade socialbidrag nås inte vårproposition föreslog regeringen ett mål om att halvera antalet socialbidragstagare och beslutade i enlighet med förslaget. Målet är formulerat så att det är antalet helårs-ekvivalenter som ska halveras. En helårsekvivalent motsvarar en individ som får fullt socialbidrag (exempelvis bildar två personer med socialbidrag vardera tillsammans en helårsekvivalent). Antalet socialbidragstagare är starkt korrelerat med arbetsmarknadsläget. minskade antalet helårsekvivalenter från 115 000 till 92 000. minskade den öppna arbetslösheten från . För att uppnå målet om halverade socialbidrag 2004 krävs en ytterligare minskning med 34 500 helårsekvivalenter . Den vikande sysselsättningen och minskande arbetsmarknadspolitiska åtgärder bedöms enligt innebära att målet om halverade socialbidrag inte uppnås om inte åtgärder vidtas. Det skulle mot denna bakgrund, och mot bakgrund av 4-procentsmålet för den öppna arbetslösheten inte vara förvånande om antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer att öka framöver. Diagram 4.4 Socialbidragstagare: 4.2 Tillväxtpolitik var god dröj långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Det framgår tydligt av regeringens vårproposition för . Men medan Socialdemokraterna vill bortförklara problemen med svagheter i omvärldens ekonomier vill i första hand koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt. Det är i huvudsak dessa problem som lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. Den internationella konjunkturen har givetvis betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska tillväxten i påverkas framför allt av konjunkturen i och . Det gäller särskilt på kort sikt. Men vad kan regering och riksdag göra åt den? I bästa fall går det att i viss mån parera de ekonomiska svängningar som beror på förändringar i omvärlden. Vår uppfattning om den internationella konjunkturen sammanfaller i stort med regeringens. Men med den av Socialdemokraterna presenterade politiken ser vi i alla händelser ingen möjlighet att på allvar ska kunna börja återhämta det tapp i välståndsligan som fortgått allt . Det krävs strukturella reformer och ett närings- och tillväxtvänligare politiskt klimat för att så skall ske. Den inriktning som har att ta ställning till i vårpropositionen ger inte mycket hopp om att den fortsatta relativa eftersläpningen skall brytas och förbytas i en återhämtning. Som bäst kan det bli fråga om att inte halka efter ytterligare. Att förslaget saknar en diskussion om tillväxtbefrämjande åtgärder är den största men långt ifrån den enda bristen i statsbudgeten . Bland akuta problem framstår de galopperande utgiftsökningarna för sjukpenning och förtidspensioner som särskilt alarmerande. Regeringen har uppmärksammat krisen och möter den med helhjärtade förhoppningar men halvhjärtade insatser. 4.2.1 För nittonde gången uteblir tillväxtåtgärderna Årets vårproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vår-, sysselsättnings- eller tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , att de konkreta förslagen som vanligt får sökas i någon kommande proposition. Vårpropositionen är den nittonde stora proposition som socialdemokratiska regeringar lagt på bord sedan valet . propositioner har helt varit inriktade på budgetsanering oavsett om de kallats sysselsättnings-, tillväxt-, vår- eller budgetproposition. Den gemensamma faktorn är att tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder i stort sett har saknats. Även föreliggande proposition saknar en diskussion i den fråga som är helt avgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas. Inte mindre än 29 gånger skriver Socialdemokraterna i stället att de ska återkomma med förslag i vissa frågor. Dessvärre gäller inget av dessa fall tillväxtpolitiken. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att Simplex-förordningen inte efterlevts vare sig av myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete är det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande tabell som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 4.5 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Tyvärr har Socialdemokraterna som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl.a. gör att kommuner och landsting, även under högkonjunktur och trots världens högsta skatter, lider av svår resursbrist. Men regeringen är bestämd. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste, och för den grupp som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Regeringen har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina aktieinnehav. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Det är i längden ohållbart för ett samhälle att bestraffa idoga och skötsamma medborgare. Resultatet blir att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Socialdemokraterna har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige. På detta område är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. På detta område bedriver Socialdemokraterna en verklighetsfrämmande politik långt från de svenska familjeföretagarnas vardag. 4.2.2 Därför är tillväxtpolitiken dömd att misslyckas Valet 1998 gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och har av tradition varit negativa till ekonomisk tillväxt. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer. Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna åtta åren har tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. Regeringen har inte ens försökt ta upp och åtgärda under notoriskt låga tillväxt. val inrättades ett tillväxtdepartement. Några propositioner som kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har dock ännu knappast synts till. och inflytande över regeringspolitiken har ytterligare ökat osäkerheten om regeringens kurs. dåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång 19982000 som av regeringen och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Av diagrammet framgår också att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . har haft en mycket god tillväxtutveckling och tagit igen jämfört med genomsnitt. Därmed har också tagit sig upp i den s.k. välfärdsligan. kommer att ha vuxit dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 4:e plats . Diagram 4.6 Relativ BNP-utveckling, /19702002 Källor: och KI Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör 4.3 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter Trots optimistiska antaganden om den svenska utvecklingen räknar regeringen med att BNP utvecklas sämre än genomsnittet för världen i stort. Den svenska utvecklingen väntas även bli något sämre än snittet för , väsentligt sämre än vårt grannland , sämre än snittet i EU. Vi blir enligt Socialdemokraternas egna prognoser fattigare relativt andra länder. Åtgärder för att bryta denna utveckling saknas helt. Diagram 4.7 Genomsnittlig BNP-utveckling 20032006. Källa: Vårpropositionen . Den dåliga tillväxtpotentialen bekräftas också av bedömningar. I den senaste versionen av Economic Outlook () görs en bedömning av tillväxtpotentialen i ett medelfristigt perspektiv för . Trots en för del relativt hög siffra, , är det endast 6 av 29 länder som väntas ha en lägre tillväxt än . väntas utvecklas sämre än EU, euroområdet och i stort. Se diagram 4.7. Diagram 4.8 Tillväxtpotentialen år 20052008 enligt svensk eftersläpning fortsätter 4.4 Obalans i statsfinanserna 4.4.1 Socialdemokraterna lånar till sina reformer Socialdemokraterna budgeterar med att låna till sina utgifter 20032006. Statsskulden som andel av BNP beräknas stabiliseras mot av BNP . Det är dock mer än den nivå, också av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 19901991. Statsbudgetens underliggande saldo3 visar ett sammantaget underskott på . Det beräknas uppgå till 53, 46, 25 respektive åren 20032006. Statens finansiella sparande beräknas till 43, 23, 16 och . Diagram 4.9 Statsbudgetens underliggande saldo 19972006 Källor: ESV och vårpropositionen Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 4.4.2 Många tecken på sönderkörda statsfinanser Det finns många tecken på att statsfinanserna är sönderkörda. Förutom att Socialdemokraterna räknar med att låna pengar till sina utgifter kan man notera följande: Utvecklingen av utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättning) hejdas inte. Dessa utgifter tar ensamma upp av statsbudgetens utgifter och beräknas öka från till . var motsvarande utgifter . Detta innebär att även om utgiftsökningen, åtminstone i Socialdemokraternas prognoser, har hejdats något så förväntas ohälsoutgifterna i genomsnitt öka med per dag 19972006. Det ohämmade budgettrixandet med utgiftstaket fortsätter. Socialdemokraterna flyttar ytterligare ett stöd på arbetsmarknadsområdet (OSA) från statsbudgetens utgiftssida till dess inkomstsida. Därmed skapas ett nytt utrymme under utgiftstaket på . Att utgiftstaket till följd av denna förändring borde ha sänkts med samma belopp enligt de ursprungliga reglerna struntar Socialdemokraterna i. Regeringen föreslår nya ofinansierade utgifter på tilläggsbudget på . Detta är utöver de ofinansierade som regeringen föreslog på tilläggsbudget . Detta bryter helt klart mot budgetlagens intentioner, som säger att förändringar på tilläggsbudget sammantaget inte ska öka utgifterna. Budgeteringsmarginalen är så liten år 20032004 att regeringen återigen kan tvingas till panikåtgärder för att inte utgiftstaket ska spräckas. är budgeteringsmarginalen enligt regeringen bara (0,! ), är den (1,). Dessa redan mycket snäva marginaler gäller dock endast under förutsättning att regeringens medvetna underbudgetering av sjukförsäkringen även kan bli verklighet. Socialdemokraterna redovisar bara skarpa beräkningar , något nytt utgiftstak redovisas inte. Trots att regeringen, helt i linje med hur budgetprocessen fungerat, aviserade att ett nytt utgiftstak skulle fastställas i budgetpropositionen , så struntade man helt enkelt i det. Enda argumentet som gavs för detta var att inget ställningstagande om budgetpolitiken görs i föreliggande proposition. Men inte heller i vårpropositionen lämnas det aviserade förslaget. I stället sägs att Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag om utgiftstak . Socialdemokraterna gör därmed för en dygd av kortsiktigheten. En koppling kan möjligen göras till att det i överenskommelsen med Vänstern och finns en utträdesparagraf för samarbetet 2004. 4.5 Socialdemokraterna förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin Tillvaron blir allt mer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Denna situation ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vi finns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras? Är skatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än som motverkar att människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi i så stabila spelregler för företagen att vårt land framstår som bra att etablera sig i? Tyvärr blir svaren på frågorna nekande och nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t.ex. vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tar Socialdemokraterna ingen hänsyn till trots att de efter mångt och mycket tillsatte en utredning i ämnet. Utredningen har lämnat sitt betänkande (, SOU 2002:47) men inga verkningsfulla åtgärder läggs fram, eller diskuteras ens. Den politik Socialdemokraterna för har bäddat för ett snabbt utländskt övertagande av det svenska näringslivet. Ingenstans i världen ökar utlandsägandet så snabbt som i och ändå kommer den utvecklingen av allt att döma att accelerera. har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc. vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portfölj-justeringar är en av orsakerna till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta visar en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta. Men landets socialdemokratiska regering agerar inte som om den insåg något av detta. 4.6 Fortsatt högt skattetryck drabbar Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar kraftigt. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företag och jobb ur landet. Socialdemokraternas oförmåga att inse värdet av tydliga och närvarande ägare manifesterades när statsminister gästade och gratulerade kommunen till att utländska investmentbolag funnit familjeföretag i trakten attraktiva att köpa upp. Den tragiska bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas. Svenska ägare drabbas av den nästan unika svenska förmögenhetsskatten och av en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning som gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över. Socialdemokraterna noterade i en tidigare budgetproposition att en del av de svenska hushållen nu lagligt kan ta med sig åtskilligt mer vin än tidigare från utlandet. För att minska incitamenten till privat import sänktes skatten på vin från . Analogt kunde man ha förväntat sig att Socialdemokraterna skulle minska incitamenten till kapitalflykt. Men i motsats till tycks det inte oroa dem att svenska hushåll har av sitt sparkapital obeskattat placerat utomlands. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt RSV snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men regeringen behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge lagret räcker. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar, vilket åskådliggörs i diagrammet nedan.