ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi277 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheters inbördes fakturering. Vid en olycka kan en mängd myndigheter bli inblandade. Regelverken reglerar vad var och en är ansvarig för och vem som är räddningsledare. När en myndighet gör en arbetsuppgift åt en annan myndighet finns bestämmelser om internfakturering. Detta gör att en myndighet med sparkrav kan anlita andra utförare än den myndighet som ändå är bäst lämpad att utföra arbetsuppgiften, med höjd riskfaktor som följd. Internfakturering mellan staliga myndigheter bör inte förekomma, utan på anmodan ska tillfrågad myndighet utföra sin arbetsuppgift. Om det finns orsak till att det i nuläge inte går att utföra den, kan frågande myndighet vända sig till andra och de i sin tur fakturerar frågande myndighet.
mot · GR02Fi279 · 2003-10-07 00:00:00 — Designkompetens i offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om designkompetens. Genom att avsätta ytterligare som förberedelse inför tar regeringen ett viktigt steg för att etablera designkompetens som ett instrument för tillväxt och utveckling i svenskt näringsliv. har en god design betydelse för människors välbefinnande. Vi har från läns socialdemokrater aktualiserat designfrågorna i under en följd av år och också kunnat se att de fått ökad betydelse i näringspolitiken. Ett viktigt exempel på detta är Formens hus i , som etableras i nära samarbete med Stiftelsen Svensk Industridesign och Svensk Form. Mycket talar för att Formens hus kan bli en viktig källa till inspiration för näringslivet i de delar av Bergslagen, där behovet av strukturomvandling och förnyelse av näringslivet är som störst, men på flera områden också få nationell betydelse. På regeringens önskemål har Stiftelsen Svensk Industridesign och Svensk Form tagit fram ett särskilt handlingsprogram för svensk design. Flera av förslagen i detta förverkligas . Det gäller bl.a. det ovan nämnda designåret men också beslutet om riktade projektmedel för att inspirera olika delar av näringslivet till insatser på designområdet. Andra delar kvarstår att bearbeta. Det gäller bl.a. satsningar på kompetensutveckling för inköpare inom den offentliga sektorn. Offentlig upphandling styr mycket stora inköpsvolymer i och har en betydande påverkan på allas vår livskvalitet och gemensamma miljö. Det är därför av stor vikt att det allmänna kan ställa rätt designkrav vid upphandling. Det har naturligtvis också stor följdverkan på hur designmedvetna leverantörer i näringslivet blir och hur skickliga de i sin tur blir på att hantera design. En ökad kompetens på designområdet skulle öka inköparnas möjlighet att vara med och stödja utvecklingen av god design och därmed både stärka kvaliteten i den offentliga upphandlingen och bidra till att bredda marknaden för designmässigt goda produkter. Formens hus i har både kompetens och intresse av att bli en mötesplats för kompetensutveckling på designområdet både för näringslivet och den gemensamma sektorn. Vi menar därför att det finns goda skäl att förverkliga handlingsprogrammets idé om en satsning på kompetensutveckling för tjänstemän, som arbetar med offentlig upphandling. Här skulle Formens hus kunna spela en viktig roll. Ett sådant långsiktigt kompetensutvecklingsprogram i samarbete mellan olika statliga myndigheter bör anordnas med början under . I anslutning till ett sådant långsiktigt kompetensutvecklingsprogram finns goda möjligheter att successivt genomföra handlingsprogrammets andra ambitioner för offentlig upphandling såsom t.ex. handböcker och rådgivning runt designens betydelse för denna.
mot · GR02Fi280 · 2003-10-07 00:00:00 — ekonomi över en konjunkturcykel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att utjämna den kommunala ekonomin över en konjunkturcykel. Inför folkomröstningen om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg presenterade LO och Socialdemokraterna ett stabilitetspolitiskt program. Flera andra partier anslöt sig till dess bärande tankar. Svenska folket röstade i folkomröstningen nej till svenskt deltagande i euron. Det finns dock flera goda förslag i programmet som bör genomföras. Ett sådant är att försöka minska skillnaderna i de kommunala ekonomierna mellan hög- och lågkonjunktur. Balanskravets införande har i huvudsak varit positivt. Det har inneburit en ökad trovärdighet för hela den kommunala ekonomin och det har inneburit en press på beslutsfattare att inte skjuta besvärliga beslut och kommande generationer. har balanskravet inneburit att kommuners möjlighet att möta konjunkturnedgångar i praktiken blivit begränsade till antingen skattehöjningar eller neddragningar i verksamheten. Eller i många fall en kombination av dessa båda. Balanskravet har inneburit att möjligheten att i goda tider spara pengar som i dåliga tider skulle ha kunnat användas för att värna service och anställningstillfällen har försvårats. Det finns med andra ord anledning att försöka genomföra en politik i linje med det stabilitetsprogram som nämnts ovan. Sådana åtgärder kan bestå i någon form av utjämning av statsbidrag över en konjunkturcykel eller i ett uppmjukat balanskrav som möjliggör för ansvarsfulla kommuner att upprätthålla och stabilisera ekonomi, serviceutbud samt antal anställningar över en konjunkturcykel. Regeringen bör överväga frågan och återkomma till med konkreta förslag för att underlätta en långsiktig och stabil utveckling av den kommunala sektorn.
mot · GR02Fi281 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gamla sparlåneföreningar. I regeringens proposition 2002/03:139 Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse föreslås under avsnitt Undantag från tillståndsplikt för finansieringsrörelse ändringar som negativt påverkar de fåtaliga spar- och låneföreningar som bedrev verksamhet vid tiden för ikraftträdande av lagen om finansieringsverksamhet (1992:1610). Lagen trädde i kraft . Regeringens förslag ålägger gamla seriösa spar- och låneföreningar allt för snäva handlingsramar för att de ska kunna fortsätta sin verksamhet. Vi anser därför att för dessa föreningar bör det finnas möjlighet att även driva verksamhet enligt nuvarande övergångsbestämmelser till lagen (1992: 1610) om finansieringsverksamhet eller enligt liknande bestämmelser. Vi föreslår därför att gamla spar- och låneföreningar får fortsätta att bedriva verksamhet med stöd av punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen om finansieringsverksamhet till och med . Regeringen bör återkomma med ställningstagande och förslag rörande dessa föreningars verksamhet.
mot · GR02Fi284 · 2003-10-07 00:00:00 — I samband med att den gemensamma marknaden utvecklas inom det finansiella området bör även en samordning vad gäller dessa berörda områden ske inom EU och övriga världen. För den kommande treårsperioden föreslår vi inga förändringar av anslaget. Regeringen bör dock ges i uppdrag att återkomma med förslag om en mer ändamålsenlig finansiering för enligt ovan, dvs. en utvidgning av det förslag om utökad rätt att disponera avgiftsintäkter som presenterats i budgetpropositionen . Vid ett frikopplande av FI:s verksamhet från statsbudgeten bör naturligtvis utgiftstaket justeras ned motsvarade nuvarande nivå på utgiftsanslaget. En aldrig så kompetent finansinspektion är dock inte tillräcklig så länge möjligheterna till påföljd inte utvidgas och etiken inte upprätthålls. Därtill behöver det ordinarie rättsväsendet stärkas även på finansmarknadsområdet. 7.2.2 Anslag 2:3 : Förvaltningskostnader ska genom tillförlitliga prognoser över statens lånebehov och en välutvecklad upplåningsstrategi bidra till att statens långsiktiga lånekostnader minimeras. Vi anser mot bakgrund av ett relativt högt anslagssparande, och en bedömd effektiviseringspotential, att anslaget kan minskas med . Det innebär en minskning med av förvaltningsanslaget. 7.3 Anslag som inte tillhör något politikområde ska granska, utvärdera och ompröva statens verksamhet samt förbättra redovisningsarbetet i statens förvaltning. av verksamheten är avgiftsfinansierad, men får inte disponera dessa intäkter. har varit pådrivande för den nya och oberoende revisionsmyndighet under som etablerats i enlighet med förslaget 1999/2000:RS1 och den statliga revisionen. Vi avsåg emellertid inte att den nya myndigheten, som är en sammanslagning av tidigare revisorer och , skulle bli dyrare än de två myndigheterna tidigare var tillsammans. Snarare ansåg vi att vissa samordningsvinster borde uppstå. De två tidigare myndigheterna hade en sammanlagd budget (anslag på statsbudgeten) på . Helårsnivån på anslaget för budgeteras till ca . Det innebär att, även om man tar hänsyn till pris och löneomräkningar till 2004, kostnaden för är ca högre än för de två tidigare myndigheterna tillsammans. En del av denna ökning beror på en ökad ambitionsnivå. Mot denna bakgrund bedömer vi att , som bl.a. har ansvar att granska effektiviteten i statsförvaltningen, själva bör ha möjlighet att klara ett effektiviseringkrav på , eller . och 2006 minskas anslaget med 20 respektive jämfört med regeringens förslag.
mot · GR02Fi285 · 2003-10-07 00:00:00 — Statsskuldsräntor m.m., Utgiftsområde 26 anvisar för till anslaget 92:1 Räntor på statsskulden mindre än vad regeringen föreslagit eller således 46 . Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad försäljning av statligt ägda företag med 30, 60 respektive mer än vad regeringen räknar 20042006, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförändringar som är resultatet av budgetalternativ minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperioden beräknas statsskulden med politik minska med ca jämfört med Socialdemokraternas politik där statsskulden ökar med . Skillnaden på ca motsvarar skillnaden i försäljningsinkomster. Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade kalkylräntor, kan minskas med och året därefter med . kan ramen minskas med . Hänsyn har då tagits till att försäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att försäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har budgeterats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel ) kommer att minska med och . Detta framgår och redovisas även i budgetmotion samt skattemotion för perioden 20042006.
mot · GR02Fi287 · 2003-10-07 00:00:00 — Uppskjuten beskattning av andelsbyten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för uppskjuten beskattning av andelsbyten. För att strukturomvandlingar inte ska hindras av skattereglerna vid försäljning av aktier finns möjlighet till uppskov med beskattningen vid andelsbyten, se 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Den ger köparen möjlighet att betala säljaren med aktier i det köpande bolaget och säljaren får vid bytet uppskov med beskattningen. För att få uppskov med beskattningen krävs att den del som betalas kontant är högst av de mottagna aktiernas nominella värde. Problemet är att aktiernas nominella värde kan vara mycket lågt i förhållande till sitt marknadsvärde och den del som betalas kontant blir därför högre än av mottagna aktiers nominella värde. Detta har inneburit att några entreprenörer som bytt sitt företag mot aktier i ett annat tvingats betala skatt på den del som erhållits i aktier. I vissa fall har det inneburit att entreprenören fått betala mer skatt än den kontanta delen av ersättningen. Det har lett till stora ekonomiska påfrestningar då större delen av entreprenörens privata tillgångar varit bundna i aktierna och där avtal om bytet innehållit villkor om att aktierna inte får säljas inom t.ex. . Kontantbegränsningen kan dock undvikas genom att det skrivs två avtal, ett avtal för aktierna som byts och ett avtal för aktierna som säljs. Detta har även prövats och godkännts av Regeringsrätten i rättsfallet RÅ 2002 ref. 27. Den kontanta delen beskattas direkt även vid uppskjuten beskattning av andelsbytet. Därför bör även andelsbyten där kontantdelen utgör mer är av ersättningen få uppskov. Begränsningen kritiserades redan av experter i utredningen som ledde till reglerna om uppskov med beskattning vid andelsbyte. Vi anser därför att begränsningen ska slopas och endast den del som erhållits kontant ska beskattas i samband med överlåtelsen och att för resten ska kunna lämnas uppskov. avstyrkte en motion med motsvarande innehåll med anledning av att utskottet ville avvakta att regeringen enligt ett riksdagsbeslut återkommer till med en redovisning efter en analys av bl.a. hur kontantgränsen tillämpas. Vi anser att oklarheter i lagstiftningen har lett till att bytesaffärer som varit liknande har fått oacceptabla olikheter i beskattningen. Detta har framförallt skett under omstruktureringarna under den s.k. IT-boomen . För dem som fått låna till skatten på bytesdelen av avyttringen innebär en fördröjning räntekostnader. För dem som är i begrepp att genomföra en bytesaffär med en del av ersättningen kontant innebär den att de måste ha två avtal för att inte behöva betala skatt på den del av transaktionen som inte gett några kontanter att betala skatten med.
mot · GR02Fi288 · 2003-10-07 00:00:00 — Återinvesteringar i onoterade företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya regler för återinvestering i onoterade företag. En av de saker som skiljer företagare från anställda är att företagare ofta är tvungna att investera kapital för att kunna verka som företagare. Om företagaren vill byta företag så behöver företagaren sälja företaget och starta eller investera i ett annat företag. Detta gör att företagare som byter arbete också får betala skatt på bytet. En småföretagare som säljer sitt företag och återinvesterar köpeskillingen i ett annat småföretag får med dagens regler betala i skatt på vinsten. De flesta småföretagare är aktiva ägare och därmed så omfattas de av den progressiva inkomstbeskattningen. Naturligtvis innebär detta ett avbräck för det möjliga kapital som kan återinvesteras. Vi vill att även i de fall företagaren får kontanter vid försäljning av sitt företag ska beskattningen skjutas upp om dessa återinvesteras i ett annat onoterat bolag. finns en liknande möjlighet att skjuta upp beskattningen för kapitalvinster på bostäder för att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. Det finns också möjlighet att få uppskov med beskattningen när aktierna byts in mot aktier i det köpande företaget. Om en företagare som säljer sitt företag skulle kunna återinvestera köpeskillingen i ett nytt småföretag utan skattekonsekvenser skulle det kapital som blev möjligt att investera större. Dessutom så underlättar det omstruktureringar t.ex. då en av två kompanjoner vill starta en annan verksamhet och då enkelt utan skattekonsekvenser kan sälja sin andel i det gamla företaget och starta ett nytt med köpeskillingen. Genom ovanstående förslag så kan nödvändiga omstruktureringar ske utan att hindras av skatterna. De innebär också att medel som skapats av produktionsmedel kan återinvesteras i produktionsmedel även i annat företag utan allvarliga skattekonsekvenser.
mot · GR02Fi289 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om någon form av utjämning mellan olika kommuner och regioner. Regeringen bör överväga en översyn av möjligheter till utjämning mellan kommuner och regioner, där man har svårt att använda något annat fordon än den egna bilen för resor till nödvändig samhällsservice. Många regioner saknar ett underlag för en fungerande kollektivtrafik, varför man är låst vid det privata fordonet. För många glesbygdsboende så är situationen så besvärlig att den utgör ett hot mot att eventuellt ta ett nytt jobb eller att fortsätta att verka på sin gamla arbetsplats eller säga upp sig och i stället leva på samhällets stöd i form av a-kassa. Samma hopplöshet återfinns bland entreprenörer ute i glesbygden. Därför är det av stor vikt att regeringen överväger en översyn av möjligheterna till någon form av utjämning mellan kommuner och regioner, som inte själva har ett underlag för att upprätthålla någon kollektivt transportsätt, och de regioner där kollektiva lösningar redan finns och är etablerade.
mot · GR02Fi290 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ekonomi. Kommunerna tillsammans med landstingen ansvarar för de viktigaste välfärdsverksamheterna, som skolan, vården och omsorgen. Gällande politiska riktlinjer säger att kvalitén i välfärden ska hålla hög och likvärdig nivå i hela landet. Nationella mål och medborgerliga rättigheter ska tillgodoses. budgetsanering var avklarad, har behovet av att satsa mer pengar på skolan, vården och omsorgen påtalats i olika sammanhang. Staten har tillskjutit riktade bidrag till olika verksamheter, försvarsmiljarder och andra medel i resurstillskott. Ändå är den ekonomiska situationen i kommunerna pressad. De har mycket svårt att få budgetarna att gå ihop, varför besparingarna fortsätter år . De anställda har blivit färre och deras arbetssituation mer stressad. Deras löner släpar efter. Många kommuner tvingas höja skatten och trots det saknas det utrymme för nya satsningar. beräknar att kommunernas ekonomi fortsätter att försvagas . Enligt har tillskotten ätits upp bland annat av pris- och löneökningar. De generella bidragen har i själva verket urholkats med flera miljarder. Därför är det kommunala inkomst- och kostnadsutjämningssystemet viktigt. måste ha ett utjämningssystem som minskar obalansen mellan kommuner och landsting så att alla regioner har förutsättningar för tillväxt. Det kommunala utjämningssystemet bygger på grundläggande principer om solidarisk och rättvis fördelning av tillväxt i hela landet. Det har gjort det möjligt att upprätthålla en försvarlig offentlig service i landets alla kommuner. Systemet är föremål för översyn. Det blivande regelverket måste i än större utsträckning ta hänsyn till de problem som kommunerna brottas med. Likvärdig service måste vara målet. Välfärden måste värnas i kommuner och landsting med stor utflyttning och vikande skattekraft. Framför allt kommuner i glesbygd med kvarhängande problem med bostadsöverskott måste få ökat stöd och avlastning.
mot · GR02Fi292 · 2003-10-07 00:00:00 — Ökad konkurrens på kreditmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ökad konkurrens på kreditmarknaden. uppvisar svensk kreditmarknad en klar oligopoltendens med fyra stora nationella fullskalebanker med ett någorlunda landsomfattande kontorsnät. Före den finansiella krisen hade vi mer än dubbelt så många och dessutom ett stort antal livaktiga regionbanker. Utöver de fyra storbankerna har vi fortfarande på vissa platser tillgång på enskilda fristående sparbanker och någon enstaka regionbank. Men i huvudsak har kreditmarknaden endast fått tillskott av flera så kallade nischbanker utan vare sig fullskalesortiment eller nationella kontorsnät. Det andra kännetecknande draget för dessa nischbanker är att de uteslutande ägnar sig åt bostadsfinansiering till hushåll eller finansierar kapitalvaror till enskilda. Allt färre kreditgivare ägnar sig åt den betydligt mer krävande och riskfyllda företagsfinansieringen. Särskilt hårt drabbad av denna ensidiga fokusering på enskilda personer och enskilda hushåll har företagsamheten i svensk glesbygd blivit. bor och lever en majoritet av landets människor och fortfarande verkar en majoritet av landets företag i det som inte karaktäriseras av vare sig storstad eller universitetsstäder. I detta gör sig det minskande antalet kreditgivare, minskande antalet kreditkontor och minskande antalet kreditprodukter sig påmind dagligdags. Till men för entreprenörskap, utveckling och tillväxt. Regeringen bör därför överväga sådana åtgärder som ökar mångfalden och konkurrensen bland kreditgivare och förmår kreditinstituten att intressera sig för företagsamhet. Kanske nya bankoktrojer skall innehålla tvingande krav på fullskalesortiment?
mot · GR02Fi293 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet ev en rejäl översyn av försäkringsbranschen i syfte att stärka försäkringstagarnas ställning. Försäkringsbranschen i har genomgått en kraftig strukturell förändring med färre aktörer som följd och en närmast ogenomtränglig och svårbegriplig uppdelning mellan så kallade sakförsäkringsbolag, återförsäkringsbolag och livförsäkringsbolag. Därtill finns skaderegleringsföretag och försäkringsmäklare. Förutom dessa strukturella förändringar och uppdelningar mellan olika slags försäkringstyper som skapar osäkerhet i sig, så har en rad internaffärer skakat hela försäkringsbranschens förtroende. Även bolagens egen information ut till marknaden och de enskilda försäkringstagarna har ifrågasatts kraftigt. Om vi dessutom erinrar oss vad som hände i kölvattnet på elfte september-händelserna då försäkringsbolag världen över sa upp sina försäkringar för flygverksamhet och passagerare som rader av företag och kommuner fick kraftigt höjda försäkringspremier över för helt normal verksamhet och normala tillgångar så är det uppenbart att det krävs en rejäl översyn av branschen, dess villkor och kartelltendenser. I denna översyn måste även ingå att granska övervakningsmyndigheterna och deras övervakningsinstrument.
mot · GR02Fi294 · 2003-10-07 00:00:00 — som alternativ kreditgivare på bostadsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om roll som kreditalternativ på den svenska bostadsmarknaden. Allt fler av de få existerande fullskalebankerna och de nya nischbankerna fokuserar sin kreditgivning till den tämligen riskfria bostadslånemarknaden och allt färre intresserar sig för företagskrediter. Allt mer fokuserar man dessutom sin kreditgivning på den till synes överhettade bostadsmarknaden i och de växande städerna , , , , med flera universitetsstäder, medan man allt mindre intresserar sig för det resterande . En kreditgivande aktör som varit ett alternativ på hela den svenska bostadslånemarknaden har varit statliga . Men eftersom saknar eget topplåneinstitut har bolaget alltmer kommit ikläm mellan de större kreditgivarna som både innehar egna hypoteksbolag och topplåneinstitut och nischbankerna som har haft förmåga eller tillåtelse att gå högre i sin utlåning än de av marknadsvärdet som stipulerats för . Därav följer att av egen fri vilja har beslutat att anpassa sig till de heta marknaderna i storstäder och universitetsstäder och i praktiken överge återstoden av liksom att överge företagsmarknaden. Detta beslut som har tagit kan vara begripligt av flera skäl men alldeles oacceptabelt sett ur statsmaktens synvinkel. existerar ju som ett säkert alternativ, en slags yttersta livlina för hela landets bostadsförsörjning. Något annat rimligt existensberättigande har knappast . Därför måste regeringen överväga mycket noga huruvida inte skall förses med ett eget topplåneinstitut eller förses med en sådan samarbetspartner att verksamheten kan bedrivas över hela nationen och på alla rimliga marknader. Den nuvarande rollen med en smalare fokusering på endast tillväxtorter är allt annat än bra.