mot · GR02Fi242 · 2003-10-07 00:00:00 — Fördelen med AU-kvoten är att den sätter faktiskt arbetade timmar i relation till potentiellt arbetade timmar. En analys av den svenska AU-kvotens utveckling visar en kraftig uppgång och 90-talet som ett resultat av högkonjunkturen, med en kraftig nedgång under det tidiga 1990-talets internationella ekonomiska kris. Det anmärkningsvärda är att AU-kvoten efter dess inte återhämtat sig mer än till viss del. Utvecklingen blir mycket allvarlig eftersom stora demografiska påfrestningar väntar . Figur 3 AU-kvotens utveckling 19762002 Källa: SCB, Att påverka arbetskraftsutbudets storlek i positiv riktning är en av främsta politiska utmaningar och vi presenterar också i vårt budgetförslag åtgärder för detta. Gemensamt för dessa är ökat inflytande och ansvar för den enskilde. Makten hos den enskilde måste stärkas, för att möjliggöra nya flexiblare lösningar i arbetslivet. Skatte- och transfereringssystemen måste utformas så att de stimulerar till arbete. Förbättrat företagsklimat för små och medelstora företag genom förenklade regler och sänkta skatter. Ett reformerat inkomstskattesystem med införande av en rabatt som sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare. Skatterabatten, som ersätter dagens grundavdrag, utgår lika för alla. Då försvinner den negativa marginaleffekt som sker med nuvarande skattesystem när grundavdraget trappas av. Incitamenten ökar för fler arbetade timmar på den vita arbetsmarknaden. Grundläggande reformer för arbetsmarknadspolitiken, med rätt till grundutbildning, kvalificerade yrkesutbildningsprogram samt övergångsarbetsmarknader för arbetslösa. Ett paket mot ohälsan, med bland annat förslag om finansiell samordning, förbättrad rehabiliteringsgaranti, vårdgaranti och en ny modell för arbetsgivaransvar. Nya möjligheter för ökad arbetskraftsinvandring för såväl löneanställning som för företagare. Flexiblare arbetsmarknader för funktionshindrade och ålderspensionärer, så att alla får möjligheter att bidra till välfärden. 4.2.8 Regeringens politik en politik utan färdriktning Innehållet i regeringens budgetförslag saknar både ansvar och politisk färdriktning. Trots att ohälsotalen fortsätter att accelerera och att ungdomar stängs ute från arbetsmarknaden, föreslår samarbetspartierna att försöken med arbetstidsförkortning och friår fortsätter. Antalet arbetade timmar är vid sidan av produktivitet den viktigaste faktorn för vår tillväxtutveckling. avancerar inte i välstånd och tillväxt om vi arbetar mindre. En större förståelse för olikheter i arbetslivet skulle däremot öka det totala antalet timmar dramatiskt, som vi stärker den enskilda individens makt över sitt eget liv. Många som skulle vilja arbeta tillåts inte detta på grund av brist på flexibilitet i regelverket. Regeringen saknar förslag som minskar ohälsan och finansplanen bekräftar att regeringen inte når målet om 80-procentig sysselsättningsgrad, halvering av sjukfrånvaron eller minskat socialbidragsberoende. Endast få konkreta åtgärder vidtas för att förbättra långsiktiga tillväxtförutsättningar. Sänkt skatt genom lättnader i 3:12-reglerna är ett litet steg i rätt riktning. Det är en svag signal på att regeringen äntligen förstår allvaret och värdesätter landets småföretagare. Tyvärr återfinns förslaget om den tredje veckans arbetsgivarinträde trots att det väckt mycket starka protester bland landets småföretagare. Vi saknar också åtgärder mot den sociala diskrimineringen av företagare i exempelvis föräldraförsäkringen. Budgeteringsmarginalen är endast och har en naiv optimism i sina bedömningar. ESV varnade i sin senaste budgetprognos för att utgiftstaket kan komma att överskridas med . ESV påminner även om att de snabbt ökande utgifterna för arbetslösheten kan leda till att utgiftstaket spräcks . Det underliggande minussaldot i budgeten fortsätter växa och i takt med växande statsskuld ökar kostnaderna för statsskuldsräntorna. tog ett stort ansvar för budgetsaneringen åren 19951997, tillsammans med regeringen. Det bekymrar oss att regeringen nu tar så lättsinnigt på sitt ekonomiska ansvar. Även om statsskuldens del av BNP har minskat , är den fortfarande historiskt hög. Det finns starka skäl för att en reell minskning av statsskulden måste genomföras, inte minst på grund av vår demografiska utveckling med en stor andel äldre med stort vård- och omsorgsbehov. Starka statsfinanser bidrar dessutom till att minska risken för stora valutafluktuationer och en långsiktig depreciering. bör besluta att godkänna de riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar. 5 Fyra reformområden för maktväxling 5.1 Demokrati och självbestämmande vill forma vår samhällsorganisation utifrån federalismens principer. Vi vill ge medborgarna mer makt att kunna påverka och aktivt medverka för att skapa sin närmiljö och omvärld tillsammans med andra. Alla har rätt att på lika villkor kunna vara med och bidra till vår gemensamma välfärd. Vi har sociala och demokratiska rättigheter och skyldigheter, som vi också har behov av fler mötesplatser för att utöva samverkan och gemenskap. Staten måste lämna ifrån sig makt och ge utrymme så att nya strukturer kan växa fram. På så sätt underlättar vi samarbetet mellan offentliga och privata aktörer och det civila samhället. Genom att minska de regionala, kulturella och sociala skillnaderna, ökar också tilltron till våra demokratiska institutioner och till demokratins möjligheter. Demokratin är inte självklar utan den måste ständigt erövras. Övergripande är att människors makt och självbestämmande ska öka. Detta ställer krav på hur institutionerna ska utformas. Vi behöver en översyn av demokratins institutioner, deras funktioner och deras överensstämmelse med gällande grundlagar. lyfter fram frågeställningar som: lika villkor för hela landet, maktdelning och lokalt och regionalt självstyre. Människors möjligheter till deltagande i gemensamma beslut på lokal nivå är basen för demokratin. Demokratin får inte reduceras till en metod att avgöra beslut i politiskt valda församlingar. Politiska beslut ska fattas nära och tillsammans med de människor som berörs av besluten. Detta är ett starkt decentralistiskt synsätt och vi betonar den frivilliga samverkan mellan människor som grund för beslutsfattande. Ökad makt och frihet för den enskilde ställer också krav på ansvarstagande både för sig själv och för andra. Samhället ska skapa förutsättningar och möjligheter för människor att förverkliga sina drömmar. Det är inte samhället som ska peka ut vilka livsprojekt människor ska välja. Jämlikhet och rättvisa i form av lika villkor och möjligheter innebär ingen garanti för lika utfall. Den moderna staten ska förhålla sig neutral i förhållande till människors val av livsprojekt även om staten inte ska stå fri från värdegrunder. Staten måste bli starkare i försvaret av det öppna samhällets grunder, som tolerans för varandra, rättsstaten, demokratin som styrelseskick och individens friheter i ett levande samhälle. förespråkar en tillämpning av federalismens principer eftersom detta i grund och botten handlar om att respektera självstyret. Det handlar om maktfördelning i en organisation mellan en central auktoritet och de ingående enheterna. Federationers konstitutioner bygger på att självständiga enheter sluter sig samman och kommer överens om vad man ska uträtta gemensamt. Man avstår en del av sin autonomi för att uppnå gemensamma mål, som man värnar den inre självständigheten. behöver en starkare grundlagsreglering av det lokala och regionala självstyret, fullföljande av fler regionparlament samt överföring av skattekraft till regioner och kommuner. kommer därmed att öka sin mångfald som respekten för hur människor tillsammans väljer att utforma sin del av landet ökar. En ny samhällsordning och grundlag bör, med dessa principer, bygga på en mångfald nivåer, där makt, i princip, delegeras underifrån, från enskilda människor till frivilliga och lokala gemenskaper, från de frivilliga gemenskaperna till kommuner och vidare till regioner, staten och Europeiska unionen. Värdet av det demokratiska samtalet kan aldrig nog betonas. Mångfald och solidaritet växer fram genom att medborgare träffas och för en konstruktiv dialog så att alla får vara med och bidra med idéer och nya yttringar. Därför behöver vi både nya och gamla mötesplatser. På detta sätt växer det fram starka frivilligorganisationer. När våra möjligheter att påverka ökar, begränsas vi inte till att vara klient eller kund utan blir deltagare och medborgare i full mening. Vi behöver därför en ny struktur som ökar samverkan mellan offentliga och privata aktörer samt det civila samhället. Stat, regioner och landsting samt kommuner ska alla vara delaktiga i att stärka det civila samhället. I ett decentraliserat samhälle bestämmer inte staten vilken politik kommuner och regioner ska föra. arbetar för en ny samhällsordning som bygger på federalismens principer, för att nå en öppnare samhällsorganisation och ett starkt civilt samhälle. Alla tjänar på ett jämställt samhälle. Trots vår jämställdhetslag och diskrimineringslagarna går jämställdhetsarbetet långsamt. Regeringen framhåller ofta hur bra den är på jämställdhetsarbete, men frågan är hur det egentligen står till? Nej, vi är inte så jämställda som Socialdemokraterna vill göra gällande. Attityder, värderingar och könsroller måste förändras. Detta arbete måste genomsyra alltifrån politiska beslut, myndigheters agerande och hur vi agerar som individer. Kvinnor och män är inga kollektiva grupper utan enskilda individer. Alltför många vänsterpolitiska lösningar utgår från att kvinnor är ett kollektiv som ska låsas fast i offentlig sektor. Tyvärr innebär detta att kvinnor inte ges lika villkor. anser inte att kollektiva lösningar skapar ett jämställt samhälle. Vi ser större möjligheter om vi fokuserar på individen och på individuella lösningar. Jämställdhetsarbetet måste börja i familjen och kopplingen mellan ökad jämställdhet och delat ansvar för barn och hem är stark. För kvinnor startar nu en positiv spiral på arbetsmarknaden, eftersom det inte enbart är kvinnan som förväntas stanna hemma under hela föräldraledigheten eller med sjukt barn. Med förändrade förväntningar kommer diskrimineringen av kvinnorna att minska. De traditionella könsrollsmönstren upplöses om de ersätts med en ny arbetsfördelning mellan föräldrarna. Om alla anställda på arbetsplatsen, inte enbart kvinnorna, ställer samma krav måste företagen arbeta fram nya strategier för hur verksamheten ska organiseras då personal är föräldralediga eller går ner i arbetstid. vill höja taket i föräldrarförsäkringen till 11 basbelopp. På så sätt påskyndas jämställdhetsarbetet, eftersom det ofta är privatekonomiska skäl som gör att den oftast lägre avlönade kvinnan tar ut den absoluta merparten av föräldraledigheten. Ett barnvänligt arbetsliv har hög flexibilitet och tillåtande attityder. Lika villkor för kvinnor och män att förena karriär med familjebildning måste eftersträvas. Vi vill starta en bred samhällsdiskussion om villkoren på arbetsmarknaden. Vi vill se nya Haga-överenskommelser, där arbetsmarknadens parter tillsammans med representanter för regeringen för diskussioner om hur de tillsammans kan förändra och förbättra arbetsplatserna, så att vi bättre kan förena familj och förvärvsarbete. Arbetsmarknadens parter bör därför inbjudas till överläggningar för ett barnvänligt arbetsliv. Den anställde får inte diskrimineras i karriärmöjligheter eller löneutveckling på grund av graviditet eller föräldraledighet. Uppsägningstiden för den som är föräldraledig ska börja löpa först när arbetstagaren är tillbaka i arbete. Kvinnor ska inte behöva byta kön för bättre lön. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor ökar och skillnaderna är störst inom statlig sektor. Forskning och statistik visar att lönegapen ökar när barnen föds. Mammor tjänar mindre per arbetad timme än andra kvinnor, medan pappor tjänar mer än män utan barn. Att kvinnor i allmänhet tjänar mindre än män leder inte enbart till skillnader i konsumtionsförmågan. Det bidrar också till ojämställdhet i familjelivet, i ansvaret för barn och hushållsarbete, eftersom det oftast är den som har lägst lön som tar ut merparten av föräldraledigheten. Kvinnans huvudansvar för barnen leder i sin tur till sämre möjligheter på arbetsmarknaden, till färre tillfällen till kompetenshöjande utbildningar och därmed sämre möjligheter för karriärutveckling som i sin tur ökar inkomstklyftorna ett moment 22. Vinsten för samhället och demokratin blir stor när både kvinnor och män finns i olika yrken och positioner. Rättvisa löner mellan kvinnor och män är därför en nyckelfråga i arbetet för att förbättra jämställdheten. är av landets företagare kvinnor. Det måste bli många fler kvinnor som startar och driver företag. Ett första delmål bör sättas till att av landets nystartade företag 2006 ska drivas av en kvinna. För att öka kvinnors företagande måste det ske en ökad mångfald i offentlig sektor, förbättrade finansieringsmöjligheter och ett trygghetssystem som inte diskriminerar små- och egenföretagare. vill återinföra och permanenta modellen med lån till kvinnliga företagare, kvinnliga resurscenter och särskilda affärsrådgivare för kvinnor. (Se även stycke 5.2.1 samt motion 2003/2004:N329 Fler och mer företagare!) I ett samhälle som respekterar de mänskliga rättigheterna, måste det rättsliga skyddet mot kränkningar av dessa rättigheter ges en särskild prioritet. Det är beklagligt att vårt rättsväsende har försvagats. Regeringen börjar nu inse sina misstag. En ökad brottslighet innebär lidande för många. Kan vi inte lita på att polisen hinner fram vid rån eller andra våldsbrott, undergrävs förtroendet för rättsväsendet. anser att stärkt rättstrygghet hör till de viktigaste reformerna . Personalbrist och otillräckliga resurser hindrar polisen från att försvara medborgare och företagare mot rättskränkningar. Det finns också en tydlig social och regional klyvning i polisnärvaron. I många delar av landet är polisnärvaron låg och människor blir otrygga med vetskap om att det är långa utryckningstider. Även i delar av storstäderna är polisnärvaron otillräcklig. Ska vi vända denna negativa utveckling måste polisen och kriminalvården tillföras ytterligare resurser. Ska vi öka rättsväsendets förmåga och effektivitet, för att förebygga och bekämpa brott av olika slag, måste polisens närvaro utökas så att det finns tillgång till polis alla dygnets timmar i varje kommun. Vi vill öka antalet poliser med 2 000 och har ett mål om 20 000 poliser. En ny polishögskola behövs för att klara personalrekryteringen. Polisens arbetsuppgifter kan renodlas genom fler civilanställda. Närpolisreformen, som den formulerades vid införandet , måste återställas. Då möjliggör vi att polisen kan arbeta med de frågor som är angelägna utifrån lokala förutsättningar. Närpolisen är mycket viktig för att förebygga och bekämpa främst ungdoms- och gängvåldet. Kriminalvården måste medverka till att internerna inte återfaller i brott utan ges förutsättningar att skapa ett laglydigt liv. Den måste erbjuda arbete, utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning till de intagna. Behandlingsinstanser för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare måste ha hög kvalitet och tillgång till drogfria fängelseavdelningar måste säkras. tillför i ett första skede ytterligare till polisorganisationen och kriminalvården under kommande budgetperiod. I takt med att statsfinanserna förbättras kommer ytterligare ekonomiska resurser till polisen att ha mycket hög prioritet. har ett stort engagemang för internationellt samarbete och för de internationella kontakterna. Det svenska samhället existerar och utvecklas inte åtskilt från övriga världen. Politikområden går alltmer omlott och det som sker på en nivå påverkar och får konsekvenser på andra nivåer. Flera av de problem som mänskligheten står inför går att lösa lokalt, regionalt eller nationellt medan andra behöver en annan arena. Därför är samarbetet inom internationella organ såsom , , , EU och FN mycket viktigt. vill uppmuntra vänortssamverkan, s k Town-Twinning och Regional-Twinning, för att öka kommuners och regioners möjlighet att på ett folknära sätt öka förståelsen mellan olika folkgrupper. I detta arbete är folkrörelserna viktiga. Erfarenheter från internationellt arbete på såväl den lokala som den regionala nivån har också gett ny inspiration och kunskap. Det är positivt att strukturfondsmedlen används för gränsöverskridande samarbete (Interreg). Vår vision om individers möjlighet och rätt att påverka sina egna liv finns i vårt internationella engagemang. Vi vill skapa förutsättningar och möjligheter för människor, frivilligorganisationer, företag och internationella samarbetsorgan att samarbeta kring frågor om framtiden. Vi måste dock komma överens om på vilken nivå vi bäst löser olika problem. De olika internationella organisationerna bör i större utsträckning samarbeta för att nå bästa möjliga lösningar. För att människor i olika länder ska känna att deras åsikter och idéer har betydelse för utvecklingen av vår gemensamma framtid, måste människor kunna mötas för att utbyta erfarenheter. Mänskliga möten bidrar i hög grad till kunskapsutveckling och förståelse för olikheter. Europasamarbetet har stor betydelse och är viktigt. EU är en politisk nivå där vi regionalt hanterar globala frågor som miljö, fred och trygghet samt rättvis handel. I det konfliktförebyggande arbetet har EU en nyckelroll; man står för humanistiska och multilaterala värden. FN:s grundläggande uppgifter fred, demokrati, grundläggande mänskliga rättigheter och hållbar utveckling gör att FN är och förblir det viktigaste gemensamma organ vi har. För att FN fortsättningsvis ska vara effektivt som organisation och uppfylla målen, måste organisationen förändras. engagemang för ett starkt FN grundas på insikten om allas ömsesidiga och globala beroende. har behandlat FN:s utveckling i motion 2003/04:U203 Konfliktförebyggande arbete och konfliktlösning. Världens stats- och regeringschefer slog fast i att andelen extremt fattiga ska ha halverats vilket innebär att ca 400 miljoner människor ska ta sig ur extrem fattigdom. Det är ett gemensamt ansvar att utrota fattigdomen och öka levnadsnivån för människor runtom hela världen. värnar de som har det sämre, både nationellt och internationellt. Därför satsar vi i budgetalternativet rejält på biståndet, med målet att nå en procent av BNI. Av den totala biståndshöjningen väljer vi att avsätta ca hälften av satsningen till miljöbistånd. En hållbar utveckling förutsätter att de tre dimensionerna ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet ges utrymme och inte prioriteras bort av kortsiktiga ekonomiska intressen. Ekonomisk och social utveckling förutsätter hänsyn till miljön. Rent dricksvatten, sunda och säkra livsmedel är en förutsättning för vår hälsa. Varje människa har rätt att våga njuta av solen och att kunna äta den fisk man fångar. Därför satsar vi på miljöbistånd. Bistånd är mycket mer än matpaket till fattiga. Det omfattar också samarbete med organisationer och länder för demokratisering, för utvecklande av rättsväsendet, för utbildning och arbete för alla människors lika rätt och värde, oavsett deras kön, etnicitet, religion, kulturella bakgrund eller eventuella funktionshinder. Biståndet ska ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv och fokus på att stödja kvinnors verksamheter. I vårt budgetalternativ höjer vi biståndsanslaget medan vi minskar anslaget för Sida. Vår motivering till nedskärningen inom anslagsområdet är att Sida inte klarar av att hantera de resurser som finns till förfogande. En översyn bör ske av Sidas organisation och verksamhet. En diskussion bör komma igång om vad som egentligen är bistånd. Den strikta gräns som råder mellan internationellt bistånd och militära insatser bör luckras upp. De svenska militära trupper som ingår i internationella operationer kan också betraktas som bistånd. I uppgiften att säkerställa att det civila samhället fungerar, att hjälpa till att bygga upp infrastrukturen och att röja minor, förbereder de för biståndsorganisationernas arbete. På motsvarande sätt kan mer otraditionella metoder för internationellt engagemang också ha ett konfliktförebyggande syfte. förordar en öppen migrationspolitik som välkomnar människor på flykt från hot, människor med nära anhöriga i och människor som kommer hit för att förvärvsarbeta. Inriktningen inom migrationspolitiken ska vara att människor i så hög grad som möjligt ska försörja sig själva och sina familjer genom eget förvärvsarbete eller företagande. Det är bäst såväl för livskvaliteten som för den ekonomiska utvecklingen. ska vara ett välkomnande land för människor som flyr undan våld och förtryck och för dem som kommer från fattiga förhållanden, och som genom eget arbete vill skapa sig en bättre framtid. vill ha en öppen och generös flyktingpolitik som värnar om asylrätten. råder stora brister i mottagandet av asylsökande. Vi ska tidigt göra en rättssäker prövning av den sökandes skyddsbehov och modernisera och effektivisera mottagandet. Med en individuell handlingsplan för nyanlända personer kan vi snabbt ringa in adekvata åtgärder och den asylsökande känner sig delaktig i processen. De med invandrarbakgrund måste få ökade möjligheter till arbete och självbestämmande. Flyktingmottagandet ska ha ett sysselsättningsfokus för att undvika passivisering. Sysselsättningen bör vara arbete i form av praktik och varvas med svenskundervisning. Arbetsmarknadens parter bör ta gemensamt ansvar för att ordna fram praktik- och introduktionsplatser. är beroende av invandring för vår framtida välfärdsutveckling. Trots en del misslyckanden i integrationspolitiken, har de senaste decenniernas invandring tveklöst varit till nytta för vårt land. De har bidragit till en ökad samhällsekonomi och social och kulturell dynamik. kommer invandringen till att vara viktig inte minst av demografiska skäl. har tidigt tagit ställning för arbetskraftsinvandring. Integrationspolitikens övergripande mål är att invandrare ska inlemmas i samhället på samma villkor som den övriga befolkningen. Alla ska på lika villkor ha tillgång till sociala förmåner, rätt till utövande av kultur och religion och tillgång till arbetsmarknaden. finns flera barriärer som bidragit och bidrar till att integrationen mellan svenskar och människor med invandrarbakgrund inte alltid är lyckosam. Vi vill bryta dessa barriärer med rätt förutsättningar och åtgärder. Varför har misslyckats med integrationspolitiken beror bland annat på alltför långa väntetider i asylärenden. Vi behöver ett ökat fokus på arbete och sysselsättning redan i mottagningsskedet och nyanlända måste i naturliga forum komma i kontakt med oss svenskar på ett tidigt stadium. Ett socialt kontaktnät mellan svenskar och invandrare bidrar till en lyckosam integration och ökar förståelsen för varandras särart. Integrationen har också misslyckats när vi ser och upptäcker att diskriminering sker mot människor med invandrarbakgrund i samhället och på arbetsplatser. Därför behövs en tydligare antidiskrimineringspolitik. En tredje faktor som hindrar integrationen är det dåliga företagsklimat som råder i . Företagande är en nyckel till integration och ett sätt att bli en del i det svenska samhället. Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är lika viktiga som övriga företag för den svenska ekonomin. Dessa företagare skapar nya marknader, introducerar nya produkter och bidrar till en hög servicenivå i samhället. Var femte företag som startas i landet drivs av en person med invandrarbakgrund. Det innebär att företagsamheten bland nya svenskar är något högre än för dem som är födda och uppvuxna här. Flera utredningar visar dock att det finns särskilda svårigheter för personer med invandrarbakgrund att erhålla finansiering till start och utveckling av företagets verksamhet.