mot · GR02Ub392 · 2003-10-07 00:00:00 — Förskolan omfattar en allt större andel av alla barn och spelar en viktig roll för barns utveckling och lärande. Förskolan är med och lägger grunden för ett livslångt lärande, där lärandet i förskolan har sin grund i leken. För är det viktigt att ge bästa tänkbara förutsättningar för en hög kvalitet i förskolans verksamhet. Vi vill också se att det råder lika villkor för alla som innebär att den enskilda familjen ska ges möjlighet att välja hur den vill ordna sin barnomsorg. har varit pådrivande för en läroplan för förskolan. Det är viktigt att arbetslösas barn, barn till föräldralediga och barn till asylsökande garanteras plats i förskolan samt att den allmänna förskolan för fyra- och femåringar har införts. Vi vill med vår skolpolitik stärka helhetssynen på lärandet. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. skolpolitik utgår från att vi inte kan fortsätta att lasta över problem på gymnasieskolan etc. Problemen måste lösas där de uppstår, inte någon annanstans. I annat fall urholkas kvaliteten i alla skolformer. måste ge eleverna tillräckliga kunskaper och förbereda för ett livslångt lärande. Då ökar också förutsättningarna för att fler ska kunna tillgodogöra sig utbildningen i gymnasium och på högskola. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framförallt vill vi genomföra tre reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. Vi vill också genomföra en särskild satsning på program för läs- och skrivutveckling samt en satsning på kunskapskontrakt. Vi vill gå från dagens fyrkantig skola, där elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på, till en verklig individanpassad skola. Vi vill införa flexibel skolstart. Det handlar om att ge möjlighet för elever att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara på höstterminen. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4.2.2 Bristen på förskollärare 7 4.2.3 Öppen förskola 7 5 Skolan ska öppna dörrar inte slå igen 8 5.1 Vad har regeringen gjort? 5.3 Tre reformer för 9 6 Reform 1: Rätt till kunskaper 9 6.1 Färre elever når kunskapsmålen 9 6.2 Individuell kunskapsrätt en förändring av skollagen 10 6.2.1 Flexibel skolstart 10 6.2.2 Avskaffa timplanen 11 6.2.3 Individuella studieplaner till alla elever 11 6.2.5 Nya sätt att lära 11 6.2.6 Läs- och skrivprogram 12 6.2.7 Samma möjligheter som i högskolan 12 7 Reform 2: Lokal makt 13 7.1 Skärp kraven på uppföljning och utvärdering 14 7.2 Öka elev- och föräldrainflytandet 15 8 Reform 3: Fler lärare 15 8.2 Arbetsgivarnas ansvar 16 8.3 Att satsa på lärarkompetens ger resultat 16 8.4 Fler lärare stannar i skolan om det finns karriärmöjligheter 16 8.5 Fler specialpedagoger 17 9.1 Kontraktets innehåll 18 9.2 Vad händer om någon bryter kontraktet? 10 Elever med utländsk bakgrund 19 11 Arbetsmiljön i skolan 20 11.1 Mobbning ett vardagsproblem i skolan 20 11.2 Könsmobbning och sexuella trakasserier 20 11.4 Hur fungerar det ? 12 Vad behöver förändras? 12.1 Ta till vara det kreativa 21 12.2 Nolltolerans mot mobbning 22 12.3 Tydliga regler 22 12.4 Öka skolhuvudmannens ansvar 23 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att barngruppernas storlek bör utgå från barnens och personalens perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka lärarutbildningen med 500 nya utbildningsplatser. begär hos regeringen förslag till reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skollagen skrivs om med utgångspunkt i att en individuell kunskapsrätt införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att genomföra försöksverksamhet med flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avskaffa timplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att individuella utvecklingsplaner skall införas från årskurs 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att betyg skall ges från årskurs 6 och sättas i sex steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge elever i med läs- och skrivsvårigheter samma rättigheter till stöd som garanteras studerande inom den högre utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en satsning på matematik samt läs- och skrivutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör få ökade befogenheter att kunna rikta sanktioner mot kommuner som inte sköter sitt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa lokala skolstyrelser. begär att regeringen lägger fram förslag för att komma till rätta med lärarbristen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Wärnerssonpengarna bör gå direkt till kommunerna så att de t.ex. kan använda pengarna till kompetenshöjande av lärarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn för att se över möjligheten för lärare att få genomgå utbildning för att bli resurslärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en lärarcertifiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inrättandet av kunskapskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att elever med utländsk bakgrund skall kunna prioritera svenska, och undervisningen i andra ämnen skall därför kunna skjutas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ämnesundervisning på ett annat språk än svenska bör kunna ske på distans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att jämställdhetsplaner bör upprättas på landets alla skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en nolltolerans mot våld och mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att varje läsår utvärdera det lokala arbetet med mobbning i respektive skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunernas skadeståndsskyldighet vid mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att rättigheterna för elevskyddsombuden i 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen bör utökas till att likna dem som gäller för övriga skyddsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs en översyn av brandskyddet för skolor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör uppmuntra olika former av naturskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hållbar utveckling bör integreras i samtliga ämnen på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att hållbar utveckling bör ingå som ett ämne på lärarutbildningarna. 1Yrkande 27 hänvisat till FöU. Förskolan omfattar en allt större andel av alla barn och spelar en viktig roll för barns utveckling och lärande. Förskolan är med och lägger grunden för ett livslångt lärande, där lärandet i förskolan har sin grund i leken. För är det viktigt att ge bästa tänkbara förutsättningar för en hög kvalitet i förskolans verksamhet. Vi vill också se att det råder lika villkor för alla vilket innebär att den enskilda familjen ska ges möjlighet att välja hur den vill ordna sin barnomsorg. har varit pådrivande för en läroplan för förskolan. Det är viktigt att arbetslösas barn, barn till föräldralediga och barn till asylsökande garanteras plats i förskolan samt att den allmänna förskolan för fyra- och femåringar har införts. En mångfald av förskoleformer med olika organisationsformer kommunala förskolor, föräldrakooperativ, personalkooperativ, föreningsdrivna förskolor, familjedaghem etc innebär att de olika förskoleformerna kan stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela förskoleverksamheten i . Driften av förskolan är inte det viktiga, det är den pedagogiska verksamheten som är det centrala. De olika omsorgsformerna ska vara kostnadsneutrala för den enskilda familjen. Familjedaghemmen ska vara en del av barnomsorgen även . Vi anser att kommunerna även fortsättningsvis ska erbjuda familjedaghem till de familjer som så önskar. Se även vår motion om barn och familjepolitik. Det stora reformpaket för förskolan som har kallats Maxtaxa i förskolan består egentligen av 4 olika reformer som alla trädde i kraft . Föreskoleverksamhet för barn till arbetslösa 1/7 2001, förskoleverksamhet för barn till föräldralediga 1/1 2000, maxtaxan inom förskola och skolbarnsomsorg 1/1 2002, allmän förskola för fyra- och femåringar 1/1 2003. Regeringen har inte gett kommunerna tillräckliga förutsättningar för att genomföra reformerna på ett acceptabelt sätt. Enligt är maxtaxereformen underfinansierad med ca . Hur det nu än förhåller sig kan vi bara konstatera att förskolan brottas med allt för stora barngrupper, en icke fungerande barnomsorgsgaranti, brist på förskollärare och en oro bland personal och föräldrar, och barnen kommer i kläm. I valrörelsen utlovade statsminister kraftiga satsningar på förskolan för att komma till rätta med stora barngrupper och brist på personal. Biträdande utbildningsminister utlovade en satsning på 6 000 nya förskollärare. Regeringen gick till och med så långt att den i förra årets budgetproposition skrev att det i genomsnitt skall vara 5 barn per heltidsanställd, 15 barn per grupp med tre heltidsanställda. I ett PM från står det: Regeringen fortsätter nu att prioritera arbetet med att förstärka förskolans kvalitet. Till vår förvåning kan vi konstatera att regeringen, istället för att ta itu med kvaliteten i förskolan, gav ett uppdrag att göra en fördjupad studie av barngruppernas storlek och personaltäthet och att satsningen på 6 000 nya förskollärare och barnskötare i förskolan inleds först . De vackra orden om mer personal och mindre barngrupper blev inte annat än vackra ord. anser inte att vi ifrån skall tala om hur stora barngrupperna skall vara. Det viktiga är att förskolans verksamhet kvalitetssäkras genom att dimensionera barngrupperna i förskolan utifrån både barnens och personalens perspektiv. Barngrupperna får inte vara större än att varje enskilt barn känner trygghet och får en god pedagogisk verksamhet, där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Personalen ska känna att den utför sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Det är viktigt att identifiera barn med särskilda behov för att tidigt ge det stöd som barnet behöver. Vad som ovan anförts om barngruppernas storlek bör ges regeringen till känna. 4.2.2 Bristen på förskollärare Bristen på förskollärare är stor och denna brist är resultatet av den politik som regeringen fört. Enligt har utbildningen till förskollärare varit underdimensionerad , och förbundet har påpekat detta för regeringen, dock utan resultat. Regeringen medger själv i tidigare budgetproposition att problemet är att antalet platser till förskollärarutbildningen ej varit tillräckligt och att bristen inte beror på studenters bristande intresse för att söka sig till utbildningen. Med tanke på alla reformer som genomförs i förskolan, maxtaxa, garanterad plats i förskolan till arbetslösas barn, barn till föräldralediga och barn till asylsökande samt att den allmänna förskolan för fyra- och femåringar införs , hade det varit önskvärt om regeringen sett till att åtgärda bristen på förskollärare. tillför lärarutbildningen utöver regeringens förslag för att fler skall få möjligheten att utbildas till förskollärare. Detta bör ges regeringen till känna. Öppen förskola är dels till för barn som inte är inskrivna i förskolan, dels ett komplement till familjedaghemmen. Det finns inga krav på inskrivning eller anmälan för att delta i verksamheten. Verksamheten erbjuder barnen en pedagogisk gruppverksamhet och skall även tillgodose de vuxnas behov av kontakter med andra vuxna samt social service. har antalet öppna förskolor mer än halverats. fanns 752 enheter. vill understryka behovet av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn och föräldrar. 5 Skolan ska öppna dörrar inte slå igen tar 100 000 barn det första steget in i skolans värld. Fyllda med nyfikenhet, kreativitet, förväntan och lust att lära börjar de skolan. skolpolitik utgår från att vi ska försöka behålla elevernas nyfikenhet och lust att lära genom hela skolgången som vi vill förebygga den kunskapsklyvning och segregation vi kan se i . Det viktigaste just nu är att ta till oss att den goda skolan endast kan formas lokalt på varje skola. Vi vill ge lärare, elever och föräldrar förutsättningar att skapa en skola där alla elever ges möjlighet att klara kunskapsmålen, precis som vi slagit fast i våra måldokument för . Detta förenas med höga krav på resultat och tydliga åtgärder för de skolor som inte når målen. Vi vill med vår skolpolitik stärka helhetssynen på lärandet. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt därför vill vi individanpassa skolan mer, utveckla nya arbetsformer och arbetssätt. skolpolitik innebär att ta hänsyn till att elever behöver olika att lära. Skolan bör därför utgå från kunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. Om skolan ska vara till för alla elever måste vi anpassa skolan efter elevers olika förutsättningar och inte tvärtom. Vi får aldrig ta den lättaste vägen och fastna i att det kan vara svårt att organisera. 5.1 Vad har regeringen gjort? Förra valrörelsen utlovades stora krafttag för skolan. Elever, lärare och föräldrar väntar fortfarande på dessa krafttag. Vi kan konstatera att regeringens insatser är och har varit helt otillräckliga. Den socialdemokratiska skolpolitiken har lett till att problem förskjutits till gymnasieskolan. Gymnasieskolans individuella program har vuxit och är det tredje största gymnasieprogrammet. Istället för att sätta in tillräckliga resurser på ett tidigt stadium ägnar Socialdemokraterna sig åt att lappa och laga. Utbildningsminister konstaterar själv i en artikel i : Trots att den svenska skolan står sig väl i internationella studier lämnar en tiondel av alla elever utan godkänt i de ämnen som ger dem behörighet till gymnasieskolan. Andra rapporter visar på en ökande segregation i skolan. Kravet på skolan måste vara godkända elever annars har vi misslyckats. För att vi ska kunna uppnå detta måste det till stora förändringar. Det räcker inte att bara pytsa ut lite pengar här och där eller att skriva vackra ord i budgeten. Resurser utan politik åstadkommer inte resultat, vilket regeringen själv konstaterar i årets budget. satsningar på skolan i budgeten för 20042006 () 5.3 Tre reformer för Framtidens skola måste lämna den traditionella synen på kunskaper för att bli mer flexibel och elevanpassad. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framför allt krävs tre stora reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. begär hos regeringen förslag till reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare i enlighet med vad i motionen anförs. 6 Reform 1: Rätt till kunskaper 6.1 Färre elever når kunskapsmålen I måldokumenten för finns mål och riktlinjer som innebär att alla elever ska ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Tyvärr stämmer målen och resultaten inte överens. Varje gång presenterar statistik över hur målen i uppnås visar statistiken tyvärr på ständigt sämre resultat i skolans måluppfyllelse. Rapporter om elever som inte når kunskapsmålen tycks aldrig ta slut. /02 avslutade av eleverna utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. 6.2 Individuell kunskapsrätt en förändring av skollagen anser att elevens rätt till kunskap inte handlar om rätten att gå i . Istället handlar det om att alla ska ha rätt till kunskap. Istället för att, som , skicka ut eleverna utan betyg i ett eller flera ämnen måste ha ett åtagande att följa eleven till dess att eleven uppnått målen för . Det måste klargöras att kommunen och skolan har ett åtagande som inte är avklarat förrän eleven uppnår kunskapsmålen för . Vi vill att skollagen skrivs om med utgångspunkt i att en individuell kunskapsrätt ska införas. Vad som ovan anförts om införande av en individuell kunskapsrätt för alla elever i bör ges regeringen till känna. Som ett led i våra tankar om individuell kunskapsrätt blir steget till att införa flexibel skolstart naturligt. Flexibel skolstart handlar inte bara om att låta eleven få börja skolan vid 6, 7 eller ålder. Med flexibel skolstart menar vi att vi går från dagens fyrkantig skola, där elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på, till en verkligt individanpassad skola. Det handlar om att ge möjlighet för elever att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara på höstterminen. Flexibel skolstart öppnar för att vissa elever kommer att gå snabbare fram medan andra ges möjlighet att ta på sig, utan hindrande tidsstrukturer. Det blir mer fokus på att uppnå kunskapsmålen. Om skolan ska vara till för alla elever måste vi anpassa skolan efter elevers olika förutsättningar och inte tvärtom. Vi får aldrig ta den lättaste vägen och fastna i att det ibland kan vara svårt att organisera. I faktablad (U 02.011) står bl a följande: På samma sätt borde det, enligt regeringens mening, blir mer vanligt att låter elever läsa vissa kurser på gymnasienivå, inom ramen för den gemensamma . Precis som i finns det elever i gymnasieskolan som behöver mer stimulans och större utmaningar i vissa ämnen än vad gymnasieskolan kan ge. De bör få möjlighet att studera på högskolan i ämnen där de redan nått kunskapsmålen, som de fullföljer sin gymnasieutbildning Det behövs en ökad samverkan mellan olika delar inom utbildningssystemet Flexibel skolstart är en naturlig följd av den skolutveckling som pågår. Vi vet att det finns ett stort intresse hos ett antal kommuner att genomföra en försöksverksamhet med flexibel skolstart. Vi anser därför att regeringen omgående bör starta en försöksverksamhet med flexibel skolstart. Vad som ovan anförts om en försöksverksamhet med flexibel skolstart bör ges regeringen till känna. Det finns en inbyggd motsättning mellan den målstyrning som vi vill vidareutveckla för skolan och den tidsstyrning som timplanen innebär. Det är inte antalet timmar som ska utgöra grunden för den likvärdiga utbildningen utan målet för undervisningen. pågår en försöksverksamhet där timplanen i är borttagen. Det är 79 kommuner och 900 skolor som deltar i försöksverksamheten. Timplanedelegationen lämnar sitt slutbetänkande först men vi anser att vi ska fatta ett principbeslut om avskaffande av timplanen. Vi menar att det genom ett avskaffande av timplanen går lättare att låta elevens måluppfyllelse stå i fokus. Skolan kan då skapa den tid som behövs för att eleverna ska kunna nå kunskapsmålen. Vad som ovan anförts om ett principbeslut om avskaffande av timplanen bör ges regeringen till känna. 6.2.3 Individuella studieplaner till alla elever För att på ett tydligt sätt stödja varje enskild elevs kunskapsutveckling anser vi att skolans planering ska utgå från varje enskild elev. har i upprepade motioner krävt att alla elever i ska ges en individuell studieplan, i likhet med vad som gäller för gymnasieskolan. Det är glädjande att regeringen nu tagit till sig detta och inför individuella utvecklingsplaner i . anser att utvecklingsplanerna ska införas från årskurs 1. Detta bör ges regeringen till känna. Betygen är en viktig del av målstyrningen. De ger en tydlig information till elev och föräldrar om hur långt eleven har kommit på väg mot måluppfyllelsen. De är inte bara en utvärdering av elevernas kunskaper, utan tvingar skolorna till utvärdering av hur väl de lyckats stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Det har också visat sig att betygen är centrala för elevens rätt till särskilt stöd. När eleverna söker till gymnasieskolan används betygen som urvalsinstrument därför spelar också betygen fortfarande en viktig roll. Betyg sätts i tre steg först i åttan och de nationella proven är obligatoriska först i nian. anser att betyg ska ges från årskurs 6 och sättas i sex steg. Detta bör ges regeringen till känna. 6.2.5 Nya sätt att lära Genom en ökad målstyrning och ett förtydligande av kravet att alla elever i ska ges möjlighet att uppnå kunskapsmålen ökar också kraven på skolan att förmedla kunskaper anpassade efter varje elevs förutsättningar. Genom att utveckla skolans undervisningsformer, arbetssätt och pedagogik kan vi få fler elever att nå kunskapsmålen. Att integrera ämnen och varva teori och praktik kan vara olika sätt att få eleverna att nå kunskapsmålen. Det kräver stor frihet för skolans lärare och andra med professionell kunskap om inlärning och undervisning när det gäller arbetets uppläggning, men också tilltro till elevernas egen förmåga att successivt ta ett ökat ansvar för sin egen utbildning. Ansvaret att finna vägar för att uppnå målen och att anpassa skolarbetet efter de lokala förutsättningarna ska ligga lokalt på varje skola. En förutsättning för att klara detta är att skolan har en långtgående frihet att välja arbets- och organisationsformer. 6.2.6 Läs- och skrivprogram Så här läser många dyslektiker. Bokstäver hoppar framför ögonen, de byter plats med varandra, bokstäver som försvinner i slutet av långa ord. I genomsnitt finns det ett till två barn i varje klass med läs- och skrivproblem/dyslexi. Vi vill i detta sammanhang även uppmärksamma elever med svårigheter med det matematiska tänkandet dyskalkyli. Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi kan vara ett hinder för att lyckas i skolan, men är långtifrån oöverstigligt om eleven får det stöd och den hjälp som behövs. Med rätta insatser i tidig ålder kan skolan ge även dessa elever möjlighet och lust att lära, samt ett stärkt självförtroende. Ju längre skolan dröjer med att satsa extra resurser på dessa elever, desto dyrare blir det att reparera skadan. Oavsett anledning till läs- och skrivsvårigheter/dyslexi behövs stöd och lämpliga insatser. Det kan handla om extra undervisning, specialundervisning, särskilda hjälpmedel, muntliga prov, särskild hjälp vid prov etc, men framförallt behövs det en individuell studieplan. presenterades utredningen lämna skolan med rak rygg om att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. Tre skolministrar senare, , och , har inte mycket hänt. 6.2.7 Samma möjligheter som i högskolan Om vi ser på hur det fungerar på högskolor och universitet i jämförelse med grundskola och gymnasieskola är skillnaderna stora. får studenter på högskolan hjälp med t ex förlängd tid för examina, tillgång till andra examinationsformer, pedagogiskt datorstöd, extra stöd från läraren genom extra undervisning, anteckningshjälp, läromedelsutveckling etc. Dessutom avsätter varje universitet och högskola av sina anslag från staten för olika insatser för studenter med funktionshinder. Dessutom ökar regeringen anslaget för elever med funktionshinder som går högre utbildning. I får eleverna förlita sig till grundskoleförordningen och att skolan och kommunen tar sitt ansvar. Regeringen bör göra en utredning för att ge elever i samma rättigheter till stöd som garanteras studerande inom den högre utbildningen. Detta bör ges regeringen till känna.