mot · GR02Kr285 · 2003-10-07 00:00:00 — Idrottens roll för folkhälsan, integrationen och jämställdheten kan knappast övervärderas. Fysisk aktivitet hör samman med en god folkhälsa. Ofta får vi höra att människor rör sig alldeles för lite. Idrotten fyller en viktig funktion för människors välbefinnande, inte minst för barnen. matas vi ständigt via media med information om att skolbarn är överviktiga och att värnpliktigas vikt har ökat markant. Idrotten i skolan har därför en stor funktion att fylla. Genom ökad kunskap om motion och kostvanor så ökar välmåendet och sjukdomar som kan relateras till för lite motion minskar. Mer fysisk aktivitet och idrottande är ett stöd i skolelevernas lärandeprocess. anser att fysisk aktivitet ska erbjudas i skolan . Merparten av barns idrottande sker spontant och inte på en idrottsanläggning. Därför är närmiljön oerhört viktig. I människors närmiljö måste det finnas platser där man kan röra sig. I samband med detta är det viktigt att byggbolag och kommuner prioriterar en god närmiljö för fysisk aktivitet vid bostadsbyggande. Tillgänglighet är avgörande för människors benägenhet att vara fysiskt aktiva. Därför bör fler näridrottsplatser etableras i större utsträckning än vad som görs . På näridrottsplatser kan bland annat de mindre barnen finna utmaningar till fysisk aktivitet i lekfulla former. Där kan även ungdomar och vuxna få inspiration till rörelse och ge utlopp för olika fysiska aktiviteter. Idrottsrörelsen består inte av en homogen massa och ska inte heller göra så. Det är nödvändigt att alla människor ges möjlighet att ta del av idrotten. Det är oerhört viktigt att barn och ungdomar med invandrarbakgrund integreras i idrottsverksamheten, inte minst invandrarflickorna. pågår ett framgångsrikt integrationsarbete inom idrottsrörelsen. Men mer arbete kvarstår. Integrationssatsningarna måste fördjupas eftersom det finns ett flertal sportgrenar där människor med invandrarbakgrund inte representeras alls. Kvinnors representation i idrottsrörelsens ledande positioner, i styrelser, i tränaruppdrag osv. är klart underrepresenterad. Jämställdhetsarbetet måste fördjupas och ska inte ses som tidsbegränsade projekt. Den utbredda dopningen inom elitidrotten är det största hotet mot idrottsrörelsens förankring i folkdjupet. Samhället å sin sida måste starkare motverka användningen av vardagsdopning och den kriminalitet som stimulerar, eller som ofta blir följden av, denna dopning. Proffsboxning kan ge allvarliga konsekvenser på människors hälsa och liv. Därför är det bra att proffsboxning är förbjudet i . anser att kampsporter med likartat syfte och brutalitet, som gjort sitt intåg , kan jämställas med proffsboxning och ska därför inte vara tillåtna i . vill underlätta för våra duktiga elitidrottare att kunna stanna kvar i . är skattereglerna sådana att många flyttar utomlands för att slippa de höga skatterna. Det är viktigt att människan själv kan bestämma var hon eller han vill bo, skatteregler bör inte styra var man väljer att bosätta sig. Vi anser därför att det bör inrättas ett idrottskonto i . manar också till en samling för en svensk ansökan om att få arrangera i /Åre 2014. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 En aktiv idrottspolitik för fler idrottsaktiva 5 5 Idrotten och politiken roller och ansvar 5 5.1 Idrottsrörelsens roll 5 5.2 Idrott och integration 6 5.3 Idrott och jämställdhet 6 7 Spontanidrott och näridrottsplatser 8 8 Barn- och ungdomsidrotten 8 8.1 Tjejers och killars tillgång till anläggningar 9 8.2 Idrotten i skolan 9 9 Idrottsföreningars skatteregler 9 9.1 Moms på idrottsföreningar 10 10.1 Idrott och utbildning 10 10.2 Inför ett idrottskonto 11 10.4 Villkor för domare 12 11 Lotterier till lokala folkrörelser 12 12 Föreningsägda idrottslokaler 13 13 Idrottens sociala betydelse 13 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att idrottsrörelsen bör förstärka sitt integrationsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att ett kontinuerligt jämställdhetsarbete bedrivs inom idrottsrörelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det finns ett behov av attitydförändringar mot mobbning inom idrotten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att användningen av dopning måste motverkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att fler platser för spontanidrott bör byggas i högre utsträckning än vad som görs . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör redogöra för hur den fysiska aktiviteten i skolan skall säkerställas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skattereglerna för idrottsföreningar bör förtydligas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avvisa förslaget att momsbelägga ideella och allmännyttiga föreningar för näringsverksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av ett idrottskonto.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att läktarvåldets utveckling följs upp och åtgärdas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn för att slå fast att hemmet skall räknas som tjänsteställe för domarkåren.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kampsporter med likartat syfte och brutalitet som proffsboxning inte skall vara tillåtna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det lokala föreningslivet skall ha samma rätt som rikslotterierna att ställa ut lottförsäljningsterminaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning för att se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda idrottslokaler liknande det för allmänna samlingslokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall ansöka om att arrangera i /Åre . 1 Yrkande 6 hänvisat till UbU. 2 Yrkandena 79 och 11 hänvisade till SkU. 4 En aktiv idrottspolitik för fler idrottsaktiva Idrottsrörelsen är den största och mest livskraftiga folkrörelsen i . För många barn och ungdomar är idrotten den tredje viktigaste uppväxtmiljön, efter hemmet och skolan. kommer larmrapporter om att grupper av både barn och vuxna utvecklar en fysiskt passiv livsstil, med ökad vikt vilket kommer att påverka folkhälsan negativt. rekommenderar den smala vägen. Satsade kronor på att idrottsrörelsen får fler i rörelse innebär med stor sannolikhet en vinst när det gäller minskat tryck på vårdsektorn och minskad ohälsa i arbetslivet. Idrottsrörelsen har mer än tre miljoner medlemmar och mer än två tredjedelar av alla barn är med i en idrottsförening . I princip går det bra för svensk idrottsrörelse, vare sig det gäller motionsidrott, barn- och ungdomsverksamhet eller elitidrott. Samhället har varken genom staten eller kommunerna någon anledning att lägga sig i hur verksamheten bedrivs i detalj. Däremot är det viktigt att stat och kommun uttrycker sin uppskattning för den insats som hundratusentals ledare gör ideellt. Det finns ett starkt gemensamt intresse av att förbättra villkoren och förutsättningarna för mer aktiva medborgare genom en aktiv idrottspolitik. Med idrottspolitik avser vi då en vid tolkning som inkluderar allt från förebyggande folkhälsoarbete till elitidrott. 5 Idrotten och politiken roller och ansvar Idrottens roll för folkhälsan, barn- och ungdomars uppfostran utanför hemmet och skolan, integrationen, jämställdheten samt spänning för arenapublik och TV-tittare kan knappast övervärderas. Utan att ta till överord är idrotten djupt förankrad i kultursamhället och den svenska folksjälen. Det är något som vill lyfta fram, slå vakt om och utveckla. Stat och kommuner ska enligt uppfattning inte lägga sig i idrottens verksamhet i detalj. Däremot finns det skäl för en dialog som gynnar båda parter. Kommunerna är enligt () den enskilt största ekonomiska bidragsgivaren till idrotten, med . Landstingen bidrar med och staten med cirka 425 miljoner. Det offentliga som svarar för av idrottens finansiering ska givetvis ha samma krav, som i alla andra sammanhang, på att dessa pengar används förnuftigt och på ett sätt som stämmer med målen för att dela ut stödet. Väsentligen anser att pengarna används klokt. Idrottsrörelsen bidrar till en meningsfull fritid för hundratusentals barn och ungdomar, vilket är målet med huvuddelen av kommunernas stöd. På många håll innebär den lokala klubben eller föreningen också ett kitt som binder samman människor i lokalsamhället. Idrottsutövandet blir mer än fysisk aktivitet. En samlingsplats, en arena för diskussion om bygdens framtid och klubbnamnet eller utövare kanske bidrar till att den lilla platsen nämns i stora sammanhang (hur skulle annars och vara världskända platser? 5.2 Idrott och integration När det gäller idrottsrörelsens bidrag till integrationsarbetet så finns det många goda exempel, men arbetet behöver ständigt förstärkas. finns det dock flera positiva exempel på idrottsrörelsens framgång när det gäller idrottsengagemang från ungdomar med invandrarbakgrund. Knappt sex av tio killar och fyra av tio tjejer med invandrarbakgrund tränar eller tävlar i en idrottsförening, i princip samma siffror som råder för ungdomar i allmänhet. Fördenskull är integrationsarbetet långt ifrån färdigt eller tillfredsställande, det återstår mycket arbete. Integrationsarbetet inom idrottsrörelsen varierar från förening till förening och mellan olika idrotter. I vissa idrotter som fotboll, basket och innebandy är andelen ungdomar med invandrarbakgrund hög. I idrotter som golf och ishockey finns det knappt några ungdomar alls med invandrarbakgrund. Det är viktigt att integrationsarbetet genomsyrar hela idrottsrörelsen. En mycket viktig faktor är betydelsen av att integrera flickor med invandrarbakgrund i idrotten. Då tjejer i allmänhet idrottar mindre än killar är det naturligtvis viktigt att locka fler tjejer generellt. Integrationsarbetet inom idrottsrörelsen bör inte ske i projektform utan måste vara en central del av idrottens reguljära verksamhet. Det är av vikt att de prov på framgångsrikt integrationsarbete som finns inom idrotten uppmärksammas och får vara goda exempel som sprids i idrottsrörelsen. Idrottsföreningarna bör också få finna egna vägar till hur de vill arbeta med att attrahera och engagera invandrarungdomar till idrotten. För att utöka och fortsätta integrationsarbetet inom idrotten krävs ett fortsatt offentligt stöd på minst nuvarande nivå. anser att integrationsarbetet bör fortsätta att prioriteras inom samtliga idrotter. Detta bör ges regeringen till känna. 5.3 Idrott och jämställdhet Inom idrotten har man tagit några steg mot ökad jämställdhet. Utvecklingen går åt rätt håll, men det återstår en hel del arbete. Jämställdhetsarbetet bör få allt högre prioritet. Som det ser ut så har jämställdheten förbättrats i den bemärkelsen att kvinnors representation ökat inom idrotten. Det har blivit fler kvinnor som utövar idrott, men när det gäller de styrande posterna och de förtroendevalda är kvinnors representation fortfarande ganska låg. Likaså råder det en skev fördelning mellan kvinnor och män när det gäller tränaruppdrag, det är exempelvis av landets landslagstränare som är kvinnor. Just nu pågår en jämställdhetssatsning som ska vara avslutad . Vi anser att det är viktigt att jämställdhetsarbetet inte stannar vid några projekt eller tidsbegränsade satsningar. Attityderna måste förändras och jämställdhetsarbetet måste pågå kontinuerligt och införlivas i all idrottsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Mobbning förekommer både i och utanför skolan. Idrottsrörelsen är inte något undantag. Våld och mobbning i idrottsverksamhet måste förhindras. Detta kan göras med ökad information om mobbning och dess konsekvenser. Likaså är det viktigt att arbeta med förändrade attityder, både bland tränare och utövare. Särskilt när det gäller barn och ungdomsidrott är det viktigt att alla får vara med, och att ingen mobbas på grund av sämre fysisk förmåga eller av någon annan orsak. Mobbning är oacceptabelt. Detta bör ges regeringen till känna. Det självklara målet måste vara att all idrottsutövning i ska vara dopningsfri. måste också arbeta aktivt internationellt för att det globala antidopningsarbetet stärks. Det är farligt att använda dopningspreparat. Det strider mot medicinsk etik och är förenat med stora hälsorisker för individen. Likaså skadar det idrottsrörelsens trovärdighet och utgör ett hot mot idrotten som och folkrörelse. Dopning är också förbjudet enligt svensk lag och kan ge upp till fängelse. ser det inte som naivt att ha målet att idrottsutövningen ska vara dopningsfri. Något acceptabelt alternativ till det målet finns inte. Huvudansvaret för antidopningsarbetet i idrotten ligger på idrottsrörelsen. Samhället kan markera genom att ge besked om att en verksamhet som inte baseras på rent spel inte i längden kan räkna med offentligt ekonomiskt stöd, även om det vapnet sannolikt är föga träffsäkert gentemot en enskild fuskare. En arbetsgrupp inom lämnade förslag till förstärkt antidopningsarbete. understryker att kampen mot dopningen måste föras med flera olika medel, som inte är tillräckliga var för sig men vid en kraftsamling kan bli ett starkt antidopningsvapen. Den utbredda dopningen inom elitidrotten är det största hotet mot idrottsrörelsens förankring i folkdjupet. Samhället å sin sida måste starkare motverka användningen av vardagsdopning och den kriminalitet som stimulerar, eller som ofta blir följden av, denna dopning. Detta bör ges regeringen till känna. 7 Spontanidrott och näridrottsplatser Merparten av barns idrottande är spontant och sker inte på en idrottsanläggning. Hur många har inte i drömmarna vunnit eller avgjort en på eller i parken? Eller skottat för landhockey vid gatlyktan så att orken att spela nästan tröt innan det var klart? Samhället är delvis ett annat. kan vinnas framför datorn eller med playstationutrustningen. Hur påverkar detta det fysiska tillståndet hos befolkningen ? Går det att trots detta öka spontanidrotten? Vi tror att svaret på den sista frågan är ja. Eftersom tillgången till spontanidrott är avgörande för att forma ett behov av att fortsätta med idrott och motion måste åtgärder sättas in för att skapa fler platser för spontanidrott. Framför allt måste byggbolagen och kommunerna ta sitt ansvar för att det finns tillgång till ytor och arenor för spontanidrott och näridrottsplatser. En näridrottsplats karaktäriseras av att vara flexibel i användning och öppen för alla . En aktiv satsning på näridrottsplatser leder till ökad spontanidrott. Denna satsning ska också innefatta platser där de mindre barnen finner utmaningar till fysisk aktivitet i lekfulla former, till exempel att kunna klänga, balansera, hoppa och springa. Detta kan med fördel vara naturliga miljöer, som skogsparker med utökade lekmöjligheter. Särskilt angeläget är det att de få och krympande ytor för spontanidrott som finns i de större städernas citykärnor inte offras på grund av storslagna exploateringsplaner. byggs det nya bostadsområden utan några som helst möjligheter till spontan fysisk aktivitet. är ett sådant. När storstäder förtätas är det grönområden och allt oftare idrottsplatser och fotbollsplaner som bebyggs. Detta trots att byggbolag enligt lag (PBL) bör ha en planläggning som bl.a. ska främja fritidsmiljön. propaganda för näridrottsplatser har givit resultat i där en näridrottsplats invigdes . Näridrottsplatsen är reserverad för de boendes spontana aktiviteter. Privata entreprenörer bidrog till att näridrottsplatsen i kunde byggas. Låt vara ett gott exempel på en plats där spontanidrott, rörelse och lek kan sprudla. vill uppmuntra till att fler platser för spontanidrott byggs såväl i storstäder som i mindre orter. Då kan vi få en ökad fysisk aktivitet för både barn och vuxna. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Barn- och ungdomsidrotten Idrott för barn och ungdomar ska vara roligt. För barn ska tävlandet till en början vara en del av leken. Tidig specialisering och utslagning motverkar syftet att idrotten för barn ska lägga grunden till att vilja röra sig som motionär eller som idrottsutövare . Det går inte att lägga fast en tidpunkt för när lek ska övergå till mer allvar. Generellt sett bör en upptrappning av tävlandet och en ökad specialisering undvikas före tonåren. 8.1 Tjejers och killars tillgång till anläggningar Den största andelen av kommunernas ekonomiska stöd till idrotten är kostnader för anläggningar, . Övrig del är stöd till aktiviteter och ledarbidrag. råder inte samma förutsättning för tjejer och killar när det gäller hur stödet till anläggningar fördelats. Det handlar om vilka typer av anläggningar som byggs och om tillgång till träningstider. menar att detta i första hand är en fråga, men att kommunerna i samråd med idrottsrörelsen måste klara av denna jämställdhetsaspekt. 8.2 Idrotten i skolan har påtalat vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är att många idrottslärare, forskare, läkare alla rapporterat att elevernas fysiska status blir allt sämre. Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet också är av stor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Dessutom vet vi att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan. anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas. Detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang. Som exempel kan nämnas där eleverna har idrott per dag från årskurs 19. Det är bra att regeringen äntligen fått upp ögonen för detta och vill stimulera skolorna att arbeta för att eleverna ska bli mer fysiskt aktiva. Frågan är bara hur regeringen tänkt sig det hela. Regeringen skriver Alla elever bör ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet i en omfattning av . Undersökningar visar också att det kan finnas ett samband mellan fysisk aktivitet och studieresultat. Det är inte konstigare än att till exempel en halvtimmes fysisk aktivitet kan öka koncentrationsförmågan och arbetslusten på arbetsplatsen. Vi vill att regeringen ska redogöra för hur strategin för att öka den fysiska aktiviteten i skolan skall säkerställas. Detta bör ges regeringen till känna. Grunden för idrottsföreningarnas verksamhet är ideella ledares insatser. Det gäller inte bara tränare osv utan också de föreningsledare som håller igång föreningarna. Det har blivit allt svårare att rekrytera ledare som är beredda att ta ett övergripande ansvar för föreningarna. Ett troligt skäl till varför det är svårt att finna ledare kan vara att det har blivit allt krångligare att leda en förening. Detta gäller särskilt föreningarnas skattesituation. Enligt en skatteutredning kan utläsas att reglerna för föreningarna på många områden är så oklara att inte ens landets främsta experter alltid klarar av att tolka dem. Då kan man förstå att det måste vara svårt för idrottens ideella föreningskassörer att klara av att förstå reglerna. I ovannämnda utredning beskrivs hur människor inom idrottsrörelsen tröttnat på sitt engagemang på grund av det svåra regelsystemet. Reglerna måste vara enkla att förstå och det måste finnas tolkningar som är enhetliga. anser att skattereglerna bör ses över och förtydligas. Detta bör ges regeringen till känna. 9.1 Moms på idrottsföreningar Ideella och allmännyttiga organisationer gör många och stora värdefulla insatser i samhället. Inte minst är idrottsföreningarna oerhört viktiga. Skattelagstiftningen bör därför inte försvåra sådana organisationers verksamhet. Utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslår att föreningar ska momsbeskattas för sin näringsverksamhet. Om utredningsförslaget verkställs hotas idrottsföreningars verksamhet på flera håll i landet. Momsbeskattningen drabbar i förlängningen idrottsutövarna. Det är viktigt att vi slår vakt om idéburna och allmännyttiga organisationers gynnsamma villkor. Att momsbelägga dessa föreningar skulle innebära ett mycket hårt slag mot frivillig idrottsverksamhet. Förslaget att momsbelägga ideella och allmännyttiga föreningar för sin näringsverksamhet avvisas därför. Detta bör ges regeringen till känna. Elitidrott för folkflertalet innebär arenaunderhållning eller TV-underhållning. delar uppfattningen att bredd och elit är lika värdefulla storheter i idrotten. Det ena förutsätter det andra och tvärtom. Elitidrotten är inom många sporter, främst de större lagsporterna och idrotter som tennis, golf, simning, alpint och skidor, starkt kommersialiserad. Det är också här som de stora sponsorintäkterna finns. RF bedömer att det handlar om , alltså långt mindre än samhällets stöd. Helt kommersiellt inriktad elitidrott ska inte ha samhällets ekonomiska stöd. Däremot vill lyfta fram två åtgärder som kan vidtas för att underlätta elitsatsningar. 10.1 Idrott och utbildning Den svenska modellen med idrottsgymnasier eller idrott och högskolestudier är i stort sett bra. Dessa måste ges ett särskilt stöd så att de kan fortsätta sin verksamhet. Det ger rimliga förutsättningar för försök till elitsatsning som det finns möjlighet att skaffa sig en utbildning. För många elitidrottsutövare återstår trots allt yrkesverksamhet efter karriären. Det är och kommer att vara ett fåtal som gör sig ekonomiskt oberoende under idrottskarriären. 10.2 Inför ett idrottskonto En del av samhällets stöd innebär stöd till elitsatsningar. Om det kommer fram utövare som hävdar sig på världsnivå hälsas det med glädje av den idrottsintresserade delen av svenska folket. Borde då inte dessa utövare ha möjlighet att välja att bo och verka också i ? motverkar skattelagstiftningen detta. föreslår ett idrottskonto för att lösa elitidrottarnas skattesituation. Det innebär att en speciallösning i skattelagstiftningen på liknande sätt som finns för andra grupper, till exempel skogskonto för skogsägare och upphovsmannakonto för författare. Idrottskontot handlar inte om ett sätt att smita undan skatt. Tvärtom kan det ses som ett sätt att förhindra skattesmitning, genom att våra elitidrottare genom att få möjligheter att sprida ut sina intäkter inte längre tvingas flytta utomlands till länder med ett lägre skattetryck. Självklart ska de betala skatt på inkomsterna, men först när pengarna rent faktiskt disponeras. Vad som ovan anförts om införandet av ett idrottskonto bör ges regeringen till känna. har stora ansträngningar gjorts inom de mest berörda idrotterna när det gäller läktarvåld. Som ett resultat av detta har exempelvis polisen generellt kunnat minska sina kommenderingar . menar att ansvaret att motverka idrottsrelaterat våld i första hand är klubbarnas och supporterklubbarnas. kan inte samhället undandra sig sitt ansvar för ordningen utanför arenorna. En diskussion har förekommit om att klubbar som arbetar kommersiellt skulle få ett större ansvar för ordningen också utanför arenorna. Detta är emellertid juridiskt tveksamt då det är polisens sak att upprätthålla ordningen på gator och torg. Det är av vikt att utvecklingen av det så kallade läktarvåldet följas noga och inriktas på att det skall upphöra helt. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill också belysa en annan sida av läktarkulturen vuxnas verbala beteende på läktarna. Det är mycket vanligt förekommande att idrottssupportrar häver ur sig svordomar och andra illalåtande uttryck. Detta är något som ofta anses legitimt då det sker på en idrottsläktare. Detta är inte i sin ordning. Det ger negativa signaler till andra vuxna och de barn som följer med sina anhöriga för att se på idrott. Idrottsupplevelser ska vara trevliga och spännande. Vi ska slippa höra och se hur människor beter sig illa, oavsett om det gäller ord eller handling.