mot · GR02Fi307 · 2003-10-07 00:00:00 — anser det orimligt att människor som förvärvsarbetar på heltid inte kan leva på sin egen lön på grund av alltför höga skatter. Skatter reducerar människors löneinkomster så till den grad att de tvingas förlita sig på bidrag. Alltför höga skattenivåer inkräktar således på den enskilda människans och familjens rätt och ansvar att förverkliga grundläggande värden och livsmål. I motionen föreslås en fyrstegsmodell för inkomstskattesänkningar och även andra skattesänkningar. För det första föreslår Kristemokraterna ett höjt och rakt grundavdrag på . Därmed sänks skatten för alla, och för dem med lägst grundavdrag i regeringens skattepolitik d.v.s. kronor, sänks skatten med ca eller /månad. Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer. För det andra föreslås ett generellt förvärvsavdrag (statlig skattereduktion) mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet på år . För det tredje föreslås en statlig skattereduktion riktad mot förvärvsarbetande låg- och medelinkomsttagare. Den ska uppgå till för inkomster och trappas därefter av procent och upphör vid inkomster på . avslår regeringens kompensation för pensionsavgiften. För det fjärde föreslår att värnskatten avvecklas . Dessutom föreslås en sänkning av gränsen för reseavdraget från dagens 7 000 till . föreslår tillsammans med de andra borgerliga partierna en skattereduktion på för hushållen vid köp av hushållstjänster och större ROT-arbeten. I motion Fi304 om skattepolitikens inriktning sammanfattas hela skattepolitik. Förslag till riksdagsbeslut 3 En skattepolitik som ger alla möjlighet att leva på sin lön 4 Generell inkomstskattesänkning i fyra steg 4 Regeringens kompensation för pensionsavgiften 6 Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt 7 Generella skattesänkningar till hushållen 8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla skall kunna leva på sin lön.1 beslutar om en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om ett höjt och rakt grundavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om ett generellt förvärvsavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla den s.k. värnskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkt gräns för reseavdrag och ett månadsbaserat reseavdrag.1 beslutar avveckla kompensationen för den allmänna pensionsavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen. 1Yrkandena 1, 5 och 6 hänvisade till SkU. En skattepolitik som ger alla möjlighet att leva på sin lön Varje enskild person och familj har såväl rätt som ansvar att förverkliga allmänna och grundläggande värden. Dessa värden som liv, hälsa, kunskap, sanning, frihet etc. går hand i hand med våra livsmål som att värna våra liv och vår hälsa, ordna ett boende, skaffa utbildning, bilda familj etc. Att begränsa familjers och enskildas ekonomiska förutsättningar kan vara detsamma som att allvarligt begränsa eller frånhända friheten och valmöjligheten att förverkliga dessa värden och livsmål. De höga skatterna på förvärvsarbete i gör att många inte får sin privatekonomi att gå ihop trots att man arbetar heltid. Deras möjligheter att fatta viktiga beslut om sina egna liv begränsas därmed kraftigt. För många går hushållsekonomin ihop först när man får bidrag. Det är visserligen gott att välfärdsstaten kan hjälpa människor i nöd. Men detta bidragsberoende skadar människors självbild. Man upplever vanmakt och frustration när man inte kan komma tillrätta med sin egen ekonomi trots att man arbetar för fullt. Paradoxalt nog tjänar alla heltidsarbetande människor egentligen gott och väl ihop tillräckligt för att klara sitt uppehälle på egen hand. Men den dolda skatten, d.v.s. arbetsgivaravgifterna, och inkomstskatter reducerar människors faktiska inkomst med . Det är därför ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik att utforma skatterna så att så många som möjligt, enskilda och familjer, skall kunna leva på sin lön. En heltidsanställd person ska inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, inte minst av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras. Därför föreslår vi en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga regler. Det vill säga marginaleffekterna måste minska. Generell inkomstskattesänkning i fyra steg föreslår en rad åtgärder för att skapa en bättre situation för förvärvsarbetande i . För det första föreslås ett kraftigt höjt och rakt grundavdrag till vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller för dem som har lägst grundavdrag. Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget utformas lagtekniskt som en statlig skattereduktion. Motivet för detta är att kommunerna blir underkompenserade om man i stället skulle göra en nivåjustering i det generella statsbidraget. För det andra föreslår en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomster . Reduktionen trappas därefter av på inkomster och upphör vid årsinkomster på . För det tredje föreslår ett generellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst. Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Detta sker istället för regeringens kompensation av pensionsavgiften som beskrivs utförligare nedan. ska motsvarande förvärvsavdrag vara . För det fjärde föreslår att värnskatten avvecklas då en fjärdedel tas bort. Enligt vårt budgetalternativ halveras därefter värnskatten 2006. Den bör vara helt avskaffad . Det bör vara en viktig princip att ingen ska behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Värnskatten är även ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 19901991 om att ingen ska betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Tabell 1 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön 20042005 Kassamässig redovisning av effekt för offentlig sektor, miljarder kronor Skatt på inkomst. Hushåll (1111) Höjt grundavdrag, för alla -23,38 -25,7 Skattereduktion för låg- & medelinkomsttagare /år, /månad -13,4 -14,5 -14,3 Förvärvsavdrag mot kommunalskatt på PGI-anställning -10,08 -14,42 -15,2 Avvecklad värnskatt: En fjärdedel bort 2005, halverad 2006, bort 2007 -0,8 -1,8 Ingen skattereduktion för pensionsavgiften men full avdragsrätt för hela avgiften Delvis neutralisering av skiktgränser tfa full avdragsrätt för allmän pensionsavgift Sänkt skatt för alla ist.f. Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl. privat barnomsorg & ROT-tjänster) -2,2 -2,2 Royaltyinkomster från pat. uppfinningar befrias från skatt -0,02 -0,02 -0,02 -0,01 -0,01 -0,01 Utökad avdragsmöjlighet för arbetsresor (tot. -0,7 -0,7 Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto -0,05 -0,09 -14,99 -19,04 -18,92 Här redovisas nettoeffekten för hushållen och offentlig sektor för att tydliggöra de samlade skattesänkningarnas storlek. Redovisningsmässigt är emellertid kommunernas kompensation för det minskade skatteunderlaget till följd av dessa förändringar upptagna på utgiftsområde 25. Den kassamässiga skatteförändringen på statsbudgetens inkomstsida enligt ovanstående tabell blir utan denna justering och och . Regeringens kompensation för pensionsavgiften anser att regeringens huvudsakliga modell för att sänka inkomstskatten är felaktig. Pensionsavgiften på är en av de avgifter (annat än en skatt) där det finns en tydlig koppling mellan vad en enskild individ betalar in i avgift och vad man senare får ut i form av pension. Inkomstskattesänkningar bör därför vara mer generella och snarare inrikta sig på att kompensera alla inkomsttagare för det orimligt höga totala skattetryck som har. alternativ till regeringens politik på denna punkt är det statliga förvärvsavdrag som beskrivs i tidigare avsnitt. Det av regeringen beräknade skattebortfallet till följd av den 75-procentiga skattereduktionen för avgifter till den allmänna pensionsavgiften tillgodoräknas som delfinansiering av våra egna inkomstskattesänkningar. Därvid har förutsatts att det är den samlade effekten för offentlig sektor som tillgodoräknas statsbudgeten, d.v.s. kommunerna kompenseras för den skillnad i skatteinkomster som blir följden av att den avdragsgilla pensionsavgiften de facto är högre med förslag. I tabell 2 jämförs samlade förslag till inkomstskattesänkningar med de förslag som regeringen presenterar i budgetpropositionen för . Gällande regler i kombination med regeringens förslag om ytterligare kompensation för pensionsavgiften och något höjt grundavdrag jämförs således med förslag till grundavdrag, förvärvsavdrag, utebliven kompensation för pensionsavgiften enligt regeringens modell, samt skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare. Jämförelsen görs priser. politik jämfört med regeringens Skattesänkning i kr , kd, utöver regeringens sänkningar Skattesänkning kr , kd, utöver regeringens sänkningar 38 001--40 000 föreslår att gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Avdragsrätten ska även gälla för den del av resan som görs till eventuell barnomsorg. Detta innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Förslaget skall ses både som ett stöd för personer i glesbygd och andra som inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alternativ till bilen och som en stimulans till rörlighet på arbetsmarknaden. bör också få i uppdrag att utreda möjligheterna för att göra det möjligt för inkomsttagare att få ta del av reseavdraget istället för årsvis. På så viss får även säsongsarbetande personer ta del av avdraget i större utsträckning. Generella skattesänkningar till hushållen En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster föreslås. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbetskraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. En skatt som plågar många, inte minst dem med låga inkomster, är fastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter. föreslår att den statliga fastighetsskatten avskaffas helt och ersätts med en avgift på maximalt . Detta utvecklas ingående i en särskild motion Sk459 Fastighetsskatten.