mot · GR02MJ474 · 2003-10-07 00:00:00 — Som ett av världens största och därmed viktigaste handelsblock kan EU vara med och påverka utvecklingen. Det är nödvändigt att EU tar detta ansvar även på genteknikområdet. har i en tidigare motion yrkat på att inom EU ska vara en offensiv kraft och verka för att internationella avtal ingås som ger en säker användning av gentekniken i hela världen men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Uppmärksamhet måste också riktas mot de länder som är på väg in i EU samt mot de länder längre österut, t.ex. , och , där regelverken inte är lika utvecklade. Det finns därmed risk för att oönskade egenskaper sprider sig genom t.ex. korspollinering till ekosystemen i . har i en tidigare motion yrkat på att regeringen inom EU bör verka för att regelverket för godkännande av odling av GMO i närliggande områden, utanför unionen, skärps och harmoniseras med . Detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. Västvärldens välstånd har i stor utsträckning byggt på förbrukning av ändliga naturresurser och kortsiktig planering. Denna strävan har också inneburit en rovdrift på resurser i andra delar av världen, något som förstärks då dessa länder själva eftersträvar välstånd och utveckling enligt samma linjer som västvärldens välstånd byggts. Det har också inneburit och innebär fortfarande exploatering av mänskliga resurser i utvecklingsländerna. Det industrialiserade jordbruket har lett till utarmning av den biologiska mångfalden samt en minskning av den genetiska variationen hos grödor. Många miljöproblem är gränsöverskridande, vare sig de uppstår på lokal, regional eller nationell nivå. Människans påverkan på den naturliga växthuseffekten kan få ödesdigra konsekvenser för både nu levande och kommande generationer och därmed människors möjlighet att påverka sin vardag och uppnå en god livskvalitet. Förändringar i klimatet kommer att drabba främst de fattiga länderna. Fattiga människor i tätt befolkade områden i utvecklingsländer är också de mest utsatta för naturkatastrofer, eftersom de ofta bor på de mest riskfyllda platserna. Det krävs omfattande insatser inom jord- och skogsbruk, livsmedels- och landsbygdsutveckling. har avsatt stora resurser till bistånd, varav öronmärks för miljöbistånd (sammanlagt 1,9 miljarder ). Miljöbiståndet utgör en viktig del i strävan för att uppnå biståndsmålet på av BNI. Mer om Centerparitets biståndspolitik finns att läsa i vår biståndsmotion U9. För yrkande om anslag till miljöbistånd hänvisas till budgetmotion Fi242. 10.2.1 Kopplingen mellan miljö och mänskliga rättigheter Ett av de mest påtagliga sambanden mellan miljöfrågor och mänskliga rättigheter är mellan fattigdomsrelaterade miljöproblem och ekonomiska och sociala mänskliga rättigheter. Brott mot de ekonomiska mänskliga rättigheterna och miljöförstöring går ofta hand i hand. Ekonomiska mänskliga rättigheter och fattigdomsrelaterade miljöproblem lyfts tyvärr ofta ut från den övriga människorättsdiskussionen och behandlas separat. Varje gång miljön överexploateras leder detta till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Tydliga exempel på detta är bl.a. oljeutvinning i länder som och , där befolkningen sällan har rinnande vatten, elektricitet eller en grundläggande hälsovård, men vars landområde tappas på olja för . En tydligare koppling mellan miljö och mänskliga rättigheter innebär att människan fokuseras i miljöfrågorna. För att uppnå hållbar utveckling är det viktigt att betona de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. har i en tidigare motion yrkat på att miljöbiståndet bör innehålla en tydlig koppling till mänskliga rättigheter men detta har ännu inte behandlats i , varför vi avstår från att återupprepa detta krav.