mot · GR02A371 · 2003-10-07 00:00:00 — Utgångspunkten för kristdemokratiskt jämställdhetsarbete är alla människors lika värde. Jämställdhet är alltså inte enbart en kvinnofråga utan ytterst en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Det handlar om kvinnors och mäns lika möjlighet att förverkliga sina rättigheter men även skyldighet att respektera andras. Det ska gälla för alla livets väsentliga områden. Genom historien har kvinnans möjligheter till fritt val varit underordnat mannens. Även om kvinnans situation förbättrats de , så lever fortfarande strukturer och värderingar kvar som missgynnar kvinnan och ibland även mannen. vill med kraft arbeta för att undanröja de strukturer, betraktelsesätt och grundläggande värderingar som förhindrar eller begränsar lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter. Varken kvinna eller man får betraktas som objekt, ingen får vara överordnad den andre. Båda har samma värde. Vi hävdar rätten för alla att, oberoende av kön, få göra sina livsval. Det gäller exempelvis val som handlar om utbildning, arbete, livspartner, föräldraskap och boende. Varje skede av livet har sina val och rätten att lösa dem efter personliga önskemål ska vara lika för kvinna som man. Jämställdhetspolitiken måste utgå från subsidiaritetsprincipen. Det innebär att det individerna eller en liten gemenskap, som till exempel familjen, idrottsklubben, församlingen eller föreningen, själv klarar av att hantera ska den också själv ta ansvar för och besluta om. De större gemenskaperna, exempelvis staten, ska stödja de mindre gemenskapernas rätt att fullfölja sin uppgift. Denna princip leder till att jämställdhetspolitiken måste inriktas på att tillgodose att lika valmöjligheter finns för båda könen. Politiker ska inte styra valet, utan ge förutsättningar för och respektera den enskildes val. I denna motion presenterar sin jämställdhetspolitik som har som mål att skapa ett samhälle där varje person ges möjlighet att utveckla sin fulla potential, makt över sitt eget liv och möjlighet att forma det utifrån sina egna önskemål . 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 5 Delad makt och delat inflytande 9 6 Hälsa som maktfaktor 11 6.1 Miljögifter en belastning för kvinnor 13 7 Lika möjligheter till trygghet 14 7.2 Solidarisk jämställdhet 14 8 Lika möjligheter till försörjning och arbete 15 8.1 Att förena familjeliv och arbetsliv 17 8.4 Lika lön för lika arbete 21 9 Lika möjligheter till utbildning och fritid 22 9.1 Skolans betydelse för jämställdhet 22 9.2 Universitet och högskolor 23 9.3 Lika möjligheter för fritidsintressen 24 10 Delat ansvar för barn och hem 25 10.2 Rätten att välja barnomsorgsform 28 10.3 Hemarbete och anhörigvård 29 10.4 Kontaktdagar för båda föräldrar 30 10.5 Att vara förälder - ett livslångt projekt 30 11 Frihet från könsrelaterat våld 31 11.1 Sexuella trakasserier 31 11.2 Våld mot kvinnor 32 11.4 Stöd till brottsoffer 34 11.5 Hedersrelaterat våld och kvinnlig könsstympning 36 11.6 Handel med människor 37 12 Regeringens skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt 39 12.1.1 Rätt till heltidsanställning 39 12.1.2 Lagstiftning om könskvotering i styrelser 40 3 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen inför redovisar hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett kartläggande av de faktorer som kan hämma kvinnor att ta ett ledningsansvar med anledning av FN:s rapport om jämställdhetsläget i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämn könsfördelning i myndighetsstyrelser samt bolag med statligt ägande samt behovet av en årlig redovisning till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om jämn könsfördelning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ökad forskning på äldre kvinnors hälsa, sjukdom och medicinanvändning.2 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om att läkemedel måste utprovas på både kvinnor och män och märkas utifrån detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillvarata och utveckla erfarenheterna från huset.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den kommitté som arbetar med att se över även bör belysa de olika ansvarsfrågorna i syfte att förtydliga produktansvaret.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i pensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellan föräldrarna i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bistånd med genderperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad konkurrensutsättning inom offentlig sektor, särskilt inom vård- och omsorgssektorn för att främja kvinnors arbetsmarknad. begär att regeringen låter utvärdera jämställdhetslagens betydelse och funktion i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 5 § jämställdhetslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att semesterersättning till föräldraledig betalas via försäkringskassa.5 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av svensk lagstiftning i enlighet med det som ministerrådet kommit fram till avseende föräldraledighet och rätten att återta sin tjänst utan försämrade villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på hushållstjänster för att öka kvinnors möjlighet till karriär.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och arbetstagarens möjlighet att påverka arbetstidens förläggning. begär att regeringen låter utreda hur en jämnare fördelning av bidragen till kvinno- respektive mansdominerade idrottsgrenar skulle kunna uppnås.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en kartläggning av regionala skillnader av uttag av pappaledighet med inriktning på att undanröja hinder för ett ökat uttag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringen kan stimulera män att ta ut mer föräldraledighet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att uppvärdera hemarbete och anhörigvård.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fosterföräldraskap bör betraktas som förvärvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådgivning och föräldrautbildning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör ta initiativ till ett kvinnligt företagarnätverk i Östersjöområdet.9 begär att regeringen uppdrar åt att upprätta en handlingsplan för att bryta ned de traditionella könsmaktstrukturerna på högskolor och universitet samt verka för att det blir möjligt även för kvinnliga forskarstuderande att bilda familj och skaffa barn under studietiden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nämndemän av båda könen bör finnas företrädda vid vårdnadstvister.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med stödprogram för pappor.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stävja det hedersrelaterade våldet.5 begär att regeringen utreder vilka åtgärder som måste vidtas för att komma till rätta med problemet med kvinnlig könsstympning i Sverige.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens handläggning av ratificeringen av tilläggsprotokollet till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa en lagbunden rätt till heltidsanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör ta initiativ till trepartsamtal mellan stat, arbetsgivar- och arbetstagarparter för att uppnå en ökad representation av kvinnor på såväl styrelsenivå som ledande poster. 1 Yrkandena 1 och 3 hänvisade till FiU. 2 Yrkandena 4 och 25 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 5, 21, 23, 27 och 29 hänvisade till SoU. 4 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till BoU. 5 Yrkandena 8, 14, 20 och 28 hänvisade till SfU. 6 Yrkande 9 hänvisat till UU. 7 Yrkande 16 hänvisat till SkU. 8 Yrkande 18 hänvisat till KrU. 9 Yrkande 24 hänvisat till NU. 10 Yrkandena 26 och 30 hänvisade till JuU. hävdar att grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika värde. Den fasta övertygelsen att alla människor oavsett ras, kön, ålder eller social ställning har samma värde och därmed samma rättigheter har lett till en världsvid kamp mot rasdiskriminering, könsdiskriminering, åldersdiskriminering och social diskriminering. Arbetet för ett förverkligande av alla människors lika värde är långt ifrån slutfört och måste ständigt föras. Slaveri, rasism, människohandel, barnarbete, våldtäkt och lönediskriminering är alla exempel på brott mot mänskliga fri- och rättigheter och de bekämpas bäst om de erkänns som sådana. Varje generation måste på nytt vinnas för det i grunden okränkbara människovärdet och alla människors rätt att förverkliga sina rättigheter och även skyldighet att respektera andras. Vi kan inte begränsa jämställdhetsarbetet genom att betrakta det enbart med utgångspunkt från ett nyttoperspektiv eller utifrån dagens könsroller som förändras över tiden. Utgångspunkten för arbete för jämställdhet är de internationella fri- och rättighetsdeklarationerna och den människosyn med det universella människovärdet, som bl. a. förvaltas av den kristna traditionen. Jämställdhet är således inte främst en kvinnofråga utan en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Målet är att alla människor skall ges likvärdiga villkor, både formellt och informellt, för att kunna förverkliga sina liv. Varken kvinnor eller män skall diskrimineras på grund av sitt kön. De har lika värde och status. Orättvisor på grund av kön är orättfärdiga. Varje demokratiskt samhälle måste se det som en huvuduppgift att undanröja de fördomar, strukturer, juridiska hinder och traditionella föreställningar som försvårar och förhindrar jämställdhet mellan könen. Varje individs okränkbara värde och rätt till integritet skall vara helt oberoende av kön. förespråkar subsidiaritetsprincipen vilket innebär att beslut alltid skall fattas på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. Detta gäller generellt för alla politikområden, också för jämställdheten. Statens uppgift är att medverka till opinionsbildning, stå för lagstiftning och fördela resurser till verksamheter. För en reell framgång i jämställdhetsarbetet behövs engagerade eldsjälar inte minst bland arbetsmarknadens parter på lokal nivå. Statens roll skall vara att stödja och uppmuntra en sådan process. Trots att anses vara ett föregångarland när det gäller jämställdhet finns det fortfarande skillnader som inte kan förklaras på något annat sätt än att diskriminering, fördomar, statiska bilder av könsroller och cementerade maktstrukturer lever och frodas. Otaliga exempel talar sitt tydliga språk; projekt män och jämställdhet visar att det är större chans att bli VD för ett storföretag i om du heter än om du är kvinna. Enligt Brottsoffermyndigheten har nästan hälften av kvinnorna efter sin 15-årsdag utsatts för våld av en man och en färsk enkätundersökning visar nu att rädslan för att utsättas för våld stiger bland kvinnor. har kommit långt i arbetet med jämställdhet men det är fortfarande långt kvar innan varje man och kvinna har makt över sitt eget liv. Utifrån förslag i propositionen Delad makt delat ansvar (1993/94:147) beslutades under den dåvarande borgerliga regeringen särskilda mål för jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet innebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta övergripande mål delas sedan upp i mer konkreta delmål; En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män Samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomiskt oberoende Lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet Lika tillgång för flickor och pojkar, kvinnor och män, till utbildning och samma möjligheter att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger Delat ansvar för kvinnor och män för arbetet med hem och barn Frihet från könsrelaterat våld I denna jämställdhetspolitiska motion har vi valt att utgå från ovannämnda delmål när vi redogör för jämställdhetspolitik. 5 Delad makt och delat inflytande Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män skall ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att män och kvinnor finns representerade i någorlunda lika delar i alla beslutande församlingar. I kan vi glädjas över världens mest jämställda parlament kvinnor. Jämställdheten har dock inte fått fullt genomslag på de viktigaste posterna inom . Så är till exempel endast fem av 17 utskottsordföranden kvinnor. Männen är fortfarande i klar majoritet i många beslutande församlingar. Forskningen visar att den erfarenhet som mannen respektive kvinnan har också inverkar på de politiska besluten. En jämn representation är alltså ett viktigt mål för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. Det är glädjande att kvinnorepresentationen ökat i de politiska församlingarna. Alla partier har ansvar för att den utvecklingen fortsätter. Tyvärr måste vi konstatera att inte lyckades bidra till den ökade kvinnorepresentationen i det senaste riksdagsvalet. När väljarunderlaget sviktar kan det vara svårt att uppnå en jämn könsfördelning då det fortfarande ofta är män som står överst på de olika listorna. Vi tror att alla politiska partier har en skyldighet att lyfta fram kvinnor för att kunna uppnå en ökad jämställdhet. Däremot anser vi det vara oförenligt med demokratiska principer att centralstyra olika distrikts nomineringar. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Jämställdhetsministern kritiserar ofta näringslivet för att det finns för få kvinnor på beslutande poster. Det gör det extra viktigt att regeringen månar om måluppfyllelse för egen del. Därför är det mycket anmärkningsvärt att det endast är av myndighetscheferna i som är kvinnor. Vid de större myndigheterna, de med fler än 200 anställda, är tre av fyra myndighetschefer män. Även om arbetat med att få kvinnor utnämnda till ambassadörer är det långt kvar tills hälften av ambassadörer i utlandet är kvinnor. Detta är ett underbetyg åt ett demokratiskt land med en regering som har ökad jämställdhet som ett högt prioriterat mål och som framhåller som världens mest jämställda land. Därför bör regeringen återkomma till med en plan om hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) antogs av 1979 och undertecknades av året därpå. lämnar medlemsstaterna en rapport över hur man lever upp till konventionens olika artiklar. överlämnade sin femte rapport till CEDAW. Mot bakgrund av denna rapport har FN riktat kritik mot bl.a. för att det finns så få kvinnor på höga poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Faktorer som hämmar kvinnor att ta på sig ledningsansvar bör kartläggas för att kunna elimineras. Trots att det snart är dag för att lämna sin sjätte rapport till CEDAW har regeringen ännu inte presenterat förslag till några konkreta åtgärder för att komma tillrätta med de problem som FN pekade på i sin rapport om jämställdhetsläget i . Det enda besked regeringen har lämnat är att den kommer att arbeta vidare med de rekommendationer som har lämnats. anser att de faktorer som hämmar kvinnor att ta på sig ledningsansvar bör kartläggas för att kunna elimineras. Regeringen bör ges i uppdrag att göra en sådan kartläggning. 2002 ägde staten aktier i fem börsbolag. I ett av dessa var staten indirekt ägare. Som storägare har man avsevärda möjligheter att påverka nomineringarna till bolagsstyrelserna. Det fanns varken någon kvinnlig styrelseordförande eller VD i något av bolagen. I de fem bolagen fanns bara 36 ordinarie styrelseledamöter, exklusive arbetstagarrepresentanter. Av dem var bara fyra kvinnor. har länge förespråkat en jämn könsfördelning i de statliga bolagstyrelserna och välkomnar därför att regeringen nu uppnått delmålet att andelen kvinnor i bolagsstyrelser där staten äger av aktierna ska vara kvinnor 2003. Det finns dock mycket kvar att göra. Andelen kvinnliga styrelseordföranden är fortfarande och andelen vice ordföranden . Regeringen bör rapportera till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om en jämn könsfördelning i myndighetsstyrelser och bolag med statligt ägande. I den privata sektorn är makten än mer ojämnt fördelad än i den statliga och kommunala. 2002 var av styrelseledamöterna i börsnoterade företag kvinnor. VD-posterna i börsbolagen innehades till av män. Bland chefer i den privata sektorn var kvinnor och män. 6 Hälsa som maktfaktor Mycket lite forskning har bedrivits kring frågor relaterade till hälsa och kön. Förutom att det går att härleda till biologiska eller genetiska faktorer spelar det också roll hur beteendemönster, arbetsförhållanden och livsvillkoren i stort ser ut. Allt tyder på att människans helhetssituation är av stor betydelse för skillnaden mellan hälsa och ohälsa. Inom vården behandlas män och kvinnor ibland olika trots att de uppvisar samma sjukdomssymptom. Man har funnit att kvinnor oftare blir feldiagnosticerade och får sämre behandling än män vid hjärtsjukdomar. Rapporter har också kommit om att män oftare får nya och dyrare läkemedel än kvinnor. Medicinsk forskning har av tradition ofta utgått från män. Därför behöver anslagen till forskning om kvinnors, och särskilt äldre kvinnors, hälsa, sjukdom och medicinanvändning ökas. Ett nytt läkemedel behöver bara prövas kliniskt på män innan det kommer ut på marknaden. Äldre kvinnor är nästan aldrig med vid kliniska prövningar trots att de är de största läkemedelsanvändarna. vet man att symptom vid sjukdom inte alltid är lika för män och kvinnor. Behandlingsmetoder och medicinering behöver därför också i vissa fall vara olika för att uppnå effekt. anser därför att det behövs en lagstiftning som ställer krav på att läkemedel måste provas både på män och kvinnor och märkas utifrån detta. Livskvalitet handlar i stor utsträckning om att få vara frisk. Hälsa befrämjas av bra kost, rörelse men också av harmoni i livet i form av familj, vänskap, trivsel på arbete. Hälsa måste betraktas ur ett helhetsperspektiv för varje människa. Enligt kristdemokratiskt synsätt skall samhället byggas underifrån. Det innebär att människor, som till sin natur är sociala varelser, formar gemenskaper med frihet, förvaltarskap, rättigheter och skyldigheter utifrån särskilda ändamål. Det börjar med gemenskaper som uppstår naturligt, såsom familjen, släkt och vänner. Dessa kristdemokratiska principer är viktiga för att människor skall känna sig tillfreds med sin tillvaro och känna att man får hela sitt livspussel att gå ihop. Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Arbetslöshet, dålig ekonomi, låg utbildningsnivå och andra kända faktorer räcker inte alltid som förklaring till den psykiska ohälsan. Även under materiellt goda förhållanden förekommer ohälsa på det psykologiska planet. Detta innebär att det inte alltid är materiella faktorer som orsakar ohälsa eller att mer pengar är lösningen på problemen. Människan är en helhet där både ande, kropp och själ behöver vårdas. Alla har naturligtvis ett ansvar för sin egen hälsa, men ansvar finns också hos arbetsgivare och lagstiftare. Det är viktigt att människor ges kunskap om kostens och rörelsens betydelse för hälsan. Skolan bör därför ha ett dagligt inslag av idrott och hälsa. 2001 ersattes 102 miljoner sjukdagar. av dessa ersättningsdagar betalades ut till kvinnor. av kvinnorna och av männen erhöll sjukpenning under längre eller 2001. De vanligaste diagnoserna är depression, ångesttillstånd och stressreaktioner. I är risken för psykiska problem som störst, särskilt bland kvinnorna. RFV bedömer att det beror på att stressen i såväl privatliv som yrkesliv då är som störst. Särskilt utsatta är anställda inom primärkommunal sektor. Kvinnor toppar också de korta sjukskrivningarna och de har ett högre vårdutnyttjande än män. Ökningen av arbetsskador bland kvinnor är särskilt märkbar inom vård, serviceyrken samt tillverkningsindustri. Dessutom missgynnas kvinnor vid arbetsrehabilitering genom att de mer sällan får sin skada klassad som just arbetsskada. Enligt en undersökning börjar männens rehabilitering också tidigare och är mer omfattande. 6.1 Miljögifter en belastning för kvinnor Många miljögifter slår hårt mot både kvinnor och män. På grund av de ökande halterna av miljögifter är effekterna av amning inte enbart positiva. Forskare menar ändå att det inte finns någon anledning att låta bli att amma, eftersom modersmjölken ger ett skydd mot vissa cancerformer och i övrigt gott immunförsvar. Dock måste vi vara uppmärksamma på riskerna och arbeta för att minska miljögifterna i naturen, vilket kan ske genom förbud eller annan begränsning. Ett av de mest omdiskuterade miljögifterna är de bromerade flamskyddsmedlen. Dessa är en grupp om cirka 75 stycken mycket vanliga och starkt giftiga kemikalier som liknar PCB och DDT. Ett av de mest använda bromerade flamskyddsmedlen har ökat mer än 50 gånger i modersmjölken . Förbud mot PCB och DDT har inneburit att halterna av dessa miljögifter har minskat i bröstmjölk, vilket talar för ett förbud även av bromerade flamskyddsmedel. Det finns studier som visar att kvinnor besväras mer av innemiljöfaktorer än män. En orsak till detta kan vara att kvinnor av hävd tillbringat mer tid i hemmet. håller dessa skilnader på att utjämnas, men är det så att kvinnor tar ett större ansvar för hemmets skötsel och tillbringar kanske av denna anledning mer tid inomhus än män. Undersökningar har visat på stora brister vad gäller inomhusmiljön med bland annat fuktproblem, dålig ventilation och dåligt ljudklimat. har andelen barn med allergier och annan överkänslighet ökat påtagligt. Orsakerna är till en del byggnadsrelaterade. Bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden med mera måste kvalitetssäkras. Kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion saknas ofta i kommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor. De erfarenheter som finns från forskningsprogrammet Det sunda huset ska tas till vara och utvecklas. Forskningen behöver också stimuleras och medel för experimentbyggande avsättas för att kunna undvika seriebyggda problem. Kvalitetssäkringen av bostäder måste stärkas. Utbildning för drift, skötsel och underhåll av fastigheter är inte minst viktig. För att komma till rätta med problemen i inomhusmiljön krävs hälsodeklarerade bostäder. Det behövs också system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial och byggnader som underlag vid beskrivningar av byggsobjekts konsekvenser för ekologisk hållbarhet. De olika ansvarsfrågorna måste bli tydligare och föreslår därför att kommittén för översyn av tar med detta sin vidare utredning. 7 Lika möjligheter till trygghet Kvinnor kan förvänta sig en lägre pension än män.