mot · GQ02A3 · 2003-03-24 00:00:00 — Detta förklarar skillnaden mellan statistiken från och arbetskraftsundersökningar. 5.2 En sjukskriven arbetsmarknad är det minst 1,5 miljoner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de skulle vilja göra. De är antingen arbetslösa, i aktiva åtgärder, latent arbetssökande, sjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde svensk i arbetsför ålder inte arbetar. Även när det gäller sjukfrånvaron är den svenska arbetsmarknaden delad. Där arbetsmarknaden fungerar som sämst är det också fler människor som är sjukskrivna och förtidspensionerade. Personer som är anställda inom offentlig sektor är kraftigt överrepresenterade bland sjukskrivna. stod anställda inom offentlig sektor för av all sjukfrånvaro. Den offentliga sektorns andel av personer med anställning är . Ju sjukskrivningarna varar desto mer överrepresenterad är den offentliga sektorn. Av de personer som var sjukskrivna hade anställning i offentlig sektor. Motsvarande tal för den som varit sjukskriven längre än var . var 302 000 personer sjukskrivna. Motsvarande tal var 299 000 människor. Det innebär en ökning . Av dessa hade 124 600 varit sjukskrivna . Det innebär att var ökningstakten för de långa sjukskrivningarna . Det finns dock en liten ljusning, enligt , i och med att antalet sjukskrivna än minskade november 2001november 2002 med 7 800 personer eller . Ökningstakten av nettosjukpenningdagar har gradvis avtagit . har antalet sjukpenningdagar legat under nivån . 5.2.1 Kraftig ökning av antalet förtidspensionerade Alltfler människor i blir förtidspensionerade. uppgick antalet som har förtidspension/sjukbidrag till 488 500 personer. Av dessa var kvinnor och män. Antalet nya beviljade förtidspensioner/sjukbidrag uppgick till ungefär 70 000 människor . En ökning jämfört med . Den kanske allra mest oroande utvecklingen är att alltfler unga människor går i pension och lämnar arbetslivet. Antalet nya beviljade förtidspensioner/sjukbidrag har ökat stadigt . Ökningen har varit särskilt kraftig bland personer i åldrarna , vilket ger anledning till betydande oro. Det är människor som under normala omständigheter skulle ha ett stort antal år kvar i arbetslivet. Den kraftigaste ökningen sker bland kvinnor. Visar utvecklingen av antalet förtidspensionerade. Antal förtidspensionerade/sjukersättning 488 500 (december) 5.2.2 Svenskarna är mest sjukskrivna i En ny studie från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar att sjukfrånvaron i är högst bland länderna inom EU. Till skillnad från andra länder som också har hög sjukfrånvaro så fortsätter sjukskrivningarna att öka i . Sjukfrånvaron har ökat mest i . har jämfört utvecklingen av sjukfrånvaron i åtta europeiska länder. Förutom ingår , , , , , och i undersökningen. Sjukfrånvaron är mer än dubbelt så hög i som genomsnittet i EU. Rapporten visar dessutom att det finns ett starkt samband mellan sjukfrånvaro och konjunkturutveckling i . Detta samband finns inte i , , , och . Studien visar att endast en liten del, av ökningen, kan förklaras av befolkningens struktur och sammansättning. visar vidare att och är de länder som haft en liknande utveckling som vad gäller ökningstakt av sjukskrivningar. Studien visar emellertid att ökningen av sjukfrånvaron varit snabbare i än i och . 5.2.3 En växande sysselsättningsbubbla Den öppna arbetslösheten minskade stadigt . föreföll sysselsättningen att öka kraftigt. Under slutet av och är läget ett annat. Såväl arbetslösheten som sysselsättningen utvecklas åt fel håll, enligt både SCB och AMS. Men en titt i bakspegeln ger vid handen att utvecklingen inte var så positiv som den beskrevs av regeringen ens under de föregående åren. När hänsyn tas till den skenande sjukfrånvaron så reduceras den verkliga ökningen av sysselsättningen från drygt 200 000 personer till ungefär drygt 80 000 människor. Så mycket som kanske av den officiellt redovisade sysselsättningsökningen är i själva verket luftbubblor som betalas genom ökade kostnader för sjukskrivningar och förtidspensioner. Denna utveckling kan beskrivas som att av sysselsättningsökningen i själva verket äts upp av ökad sjukfrånvaro och förtidspension. Andelen människor som faktiskt var på sina arbetsplatser och bidrog till produktionen ökade . Visar den växande sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år1. Officiella tal och faktisk andel människor i arbete. Källor: Regeringens utredning S 2000:7, SOU 2002:5 samt SCB och . 5.2.4 Var sjunde skattekrona betalar sjukfrånvaron Kostnaderna för sjukpenning och förtidspension/sjukersättning fortsatte att öka jämfört med . Kostnaderna för sjukpenning och rehabiliteringsersättning beräknas, enligt , ha uppgått till och kostnaderna för förtidspension/sjukbidrag uppgick till . I jämförelse med ökade därmed kostnaderna för sjukpenning och motsvarande ökning för förtidspension uppgick till . Sammantaget gör emellertid bedömningen att kostnaderna för sjukpenningen kommer att plana ut . Totalkostnaderna beräknas dock fortsätta att öka genom att den genomsnittliga sjukpenningen blir högre än under föregående år. 5.2.5 vilket motsvarar kostnaden för alla skolor och fritidshem Var sjunde skattekrona används i statsbudgeten till att betala sjukskrivningar och förtidspensioner/sjukersättningar. Det medför att drygt går alla skatter som används över statsbudgeten till att betala notan för den skenande sjukfrånvaron. Och den notan kommer att fortsätta öka även . De sammanlagda kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspensioner motsvarar mer än väl kostnaden för att driva samtliga grundskolor, alla gymnasieskolor samt alla fritidshem i . Därtill kommer alla kostnader för dem som är sjukskrivna än . Dessa kostnader betalar företagen och deras anställda och i ett senare skede företagens kunder. 5.3 En orörlig arbetsmarknad Den svenska arbetsmarknaden är orörlig och sluten. Fakta från SCB visar att personer som är arbetslösa söker få arbeten. uppgav sex av tio arbetslösa att de inte sökt något arbete . I genomsnitt söktes färre än två arbeten . Män har något högre sökintensitet än kvinnor. Skillnaderna har dock successivt minskat. En studie från IFAU visar att deltagarna i aktivitetsgarantin söker ännu färre arbeten. Rapporten anger att deltagarna i genomsnitt sökt två arbeten den senaste månaden. De deltagare som varit i aktivitetsgarantin eller bor i storstadsregionerna sökte något fler arbeten. I genomsnitt tre till fyra jobb den senaste månaden. Hälften av de som söker arbete uppger att de endast använder en kanal i sitt jobbsökande och då handlar det ofta om arbetsförmedlingen. Ännu allvarligare är att andelen som söker arbete utanför så kallat normalt pendlingsavstånd minskar enligt . Andelen har sjunkit från . Det är dessutom så att regeringens förändring av reglerna för arbetslöshetsersättningen som tillåter en geografisk och yrkesmässig begränsning i sökandet efter ett nytt arbete inte medfört någon geografisk vidgning av sökandet . Däremot kan en viss yrkesmässig vidgning i sökandet efter ett nytt arbete skönjas, enligt IFAU:s studie. Men det är så många som fyra av tio arbetslösa som inte ens hade uppmanats att söka arbeten inom andra yrkesområden, trots krav på vidgat sökande . Det kan konstateras att sökintensiteten bland arbetslösa personer är låg. Den samlade kunskapen om rörligheten på arbetsmarknaden är dock ytterst begränsad. Det finns emellertid en studie från som visar att rörligheten på den svenska arbetsmarknaden sjönk . Mellan olika branscher minskade rörligheten med . Den geografiska rörligheten har minskat lika mycket. Andelen arbetslösa som har utbildat sig har också halverats. Andelen sysselsatta som bytte arbetsplats minskade med . Rapporten visade också att ju högre utbildning en person har desto större benägenhet att söka sig till arbete i tillväxtbranscher och andra regioner. De undersökningar som finns att tillgå visar att det inte råder någon allmän arbetskraftsbrist men att det inom vissa yrkesområden finns betydande svårigheter för arbetsgivare att kunna rekrytera personal. Långsiktiga beräkningar visar dessutom att problemen kommer att accelerera framöver. Yrkesområden där bristerna beräknas bli omfattande är inom vården, skolan och industrisektorn. Några yrken som AMS anger är kvalificerade svetsare och bilmekaniker samt andra yrken med olika typer av teknisk kompetens. Lärare och sjuksköterska är andra exempel på yrken där arbetsgivare kommer att få problem att kunna rekrytera tillräckligt med personal. Studier från , och visar att många arbetsgivare redan uppger att rekryteringsarbetet försvåras av att de arbetssökande inte uppfyller uppställda kompetenskrav. Antalet arbetsgivare som uppger detta som ett problem varierar mellan i de olika undersökningarna. 6 Öppna upp den orörliga arbetsmarknaden Den svenska arbetsmarknaden fungerar som en sorteringsmaskin. Den utslagning som pågår på arbetsmarknaden börjar redan i och fortsätter genom hela det samlade utbildningsväsendet. I stället för att stimulera social rörlighet har den förda socialdemokratiska politiken haft motsatt effekt. Det går inte att komma ifrån att arbete tillsammans med goda kunskaper i svenska språket på flera sätt utgör grunden för att komma in i det svenska samhället. I en rapport visar att kunskaper i svenska språket är avgörande för hur väl invandrare lyckas i . Det viktigaste är dock att alla som vill och kan arbeta ges den möjligheten. Den svenska arbetsmarknaden ger emellertid inte alla den chansen. Den är alldeles för orörlig och stel. Det finns samband som tyder på att där arbetsmarknaden fungerar som sämst och tillväxten är som lägst där är också fler sjukskrivna och förtidspensionerade. Denna utveckling måste brytas. Regering och riksdag måste skapa förutsättningar som ger alla möjlighet till arbete. En arbetsmarknad som är öppen, tillgänglig och rörlig. Den geografiska rörligheten måste öka, men framförallt den sociala. Den omfattande arbetskraftsreserv som finns tillgänglig i måste tas tillvara. Främst för de enskilda människornas skull men även för samhällets förmåga att skapa ökat välstånd. Dagens lagstiftning uppmuntrar inte utan bromsar snarare en ökad social rörlighet. Om man byter arbetsgivare så hamnar man längst ut på kanten och löper ökad risk att slås ut i arbetslöshet. Det leder också till att många som är sjukskrivna återgår till sina gamla jobb. Arbeten som kanske i allra högsta grad bidragit till sjukskrivningen. Alla som lever och bor i skall ha bästa möjliga förutsättningar att kunna försörja sig själva och sina familjer. Det bidragsberoende som arbetslösa människor hamnar i leder till ett växande utanförskap. Det gör det så mycket svårare för människor att kunna ta ansvar och känna delaktighet. Det är nuvarande system som hindrar dem att axla detta ansvar. Därför behövs en öppen och rörlig arbetsmarknad. Det är den enskilt viktigaste uppgiften för att kunna minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. I vårt skall alla få plats och vara delaktiga. 7 Ett tydligt reformprogram en arbetsmarknad för alla Den svenska arbetsmarknaden behöver ett tydligt reformprogram som tar sikte på att öppna upp arbetsmarknaden i syfte att göra den rörlig och tillgänglig för alla som vill arbeta. Detta kräver en helt annan politik än den nuvarande. Vi skisserar nedan kortfattat i tio punkter grunderna för ett sådant reformprogram. Det skall alltid löna sig att arbeta. Detta är fortfarande den allra mest avgörande och centrala frågan. Företagandet måste öka. Det får aldrig vara så att bidrag lönar sig bättre än arbete. Skatterna skall sänkas främst för dem med låga och medelstora inkomster. Ingen skall behöva hamna i ett hopplöst bidragsberoende där ständiga arbetsmarknadsåtgärder varvas med ersättning från arbetslöshetskassan. Stimulera ökad rörlighet på arbetsmarknaden såväl geografiskt som framförallt socialt. Detta handlar först och främst om att se över alla system och all lagstiftning som motverkar social, yrkesmässig och geografisk rörlighet. Konkret rör detta bland annat den arbetsrättsliga lagstiftningen, utformningen av arbetslöshetsförsäkringen och möjligheterna att ta tjänstledigt. Det skall alltid löna sig att utbilda sig. Denna punkt handlar främst om att skapa ett samhällsklimat som ständigt uppmuntrar och gör det ekonomiskt lönsamt att utbilda sig. Den kanske allra viktigaste faktorn för ett framtida välfärdssamhälle är att dess invånare är välutbildade. Stimulera och uppmuntra människor att ständigt utbilda och förkovra sig. I denna del handlar det dels om att skapa incitament för att kunna motivera människor att vidareutbilda sig, dels om att skapa ekonomiska förutsättningar för att mitt i livet kunna ha tid och råd att byta yrkesliv mot utbildning eller varva arbete med utbildning. Vårt förslag om införande av individuella kompetenskonton är ett tydligt redskap. Se till att tillgängligheten och den yrkesmässiga rörligheten på arbetsmarknaden är så stor som möjligt. Detta handlar i grunden om att alla oavsett bakgrund måste få en så tidig kontakt med arbetsmarknaden som det bara är möjligt. Det handlar givetvis också om att satsa på exempelvis kvalificerad yrkesutbildning och öppna upp möjligheterna för tjänstledighet. Det handlar när det gäller personer med utländsk bakgrund om att skärpa kraven gällande det svenska samhället och språket. I syfte att göra detta skall möjligheterna att varva språkträning och praktik öka och undervisningen i svenska för invandrare förbättras, utsättas för konkurrens och kontinuerligt utvärderas. Alla skall ha rätt att välja utbildningsanordnare. Skapa förutsättningar för ett så omfattande arbetskraftsutbud som möjligt. Här handlar det framförallt om att se till att så många människor som möjligt i arbetsför ålder stannar kvar på arbetsmarknaden. Den skenande sjukfrånvaron måste stoppas. Antalet människor som förtidspensioneras måste begränsas till ett minimum. En ny norm måste skapas som innebär att deltidssjukskrivning är huvudregel, inte heltidssjukskrivning. I denna del kan också effektiva, individuella och moderna arbetsmarknadsåtgärder bidra till ett ökat arbetskraftsutbud. Inför en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. En försäkring som omfattar alla och som innehåller en tydlig bortre tidsgräns. Den skall uppmuntra rörlighet och effektivt sökande av arbete, inte som bromsa och förlänga de genomsnittliga arbetslöshetstiderna. Ju snabbare man som arbetslös får ett arbete, desto större är förutsättningarna för att lyckas hålla nere den totala arbetslösheten. Skapa en ny och modern arbetsmarknadspolitik. Fokus är att skapa en effektiv och aktiv arbetsmarknadspolitik. Konkret innebär detta att åtgärderna måste ta mer hänsyn till de arbetslösa människornas olika bakgrund, förutsättningar och behov. Varje väg till ny kunskap och ett nytt arbete är individuell. Därför krävs en arbetsmarknadspolitik som sätter den arbetslöse främst, inte de administrativa kraven och rutinerna. Skapa förutsättningar för en mer individuell arbetsförmedling. Öppna upp för konkurrens mellan olika förmedlingsverksamheter. Detta i syfte att stimulera fram en bättre service och hjälp för de arbetslösa och företagen som söker efter ny arbetskraft. Alla skall ha rätt till kostnadsfri arbetsförmedling. Alla skall ha rätt att välja arbetsförmedling. Alla arbetslösa skall ha en skyldighet att anmäla sig som arbetslösa och stå till arbetsmarknadens förfogande. Allt i syfte att ge de arbetslösa maximala möjligheter att snabbt hitta ett arbete. Skapa en ny och modern organisation som kan genomföra den förändrade arbetsmarknadspolitiken. Vi vill inrätta en ny myndighet som ersätter AMS, som misslyckats med att genomföra sitt huvudsakliga uppdrag. Denna nya myndighet skall bland annat ansvara för att förmedlingstjänster erbjuds över hela landet och bedriva den yttersta myndighetsutövning som krävs för att garantera rättssäkerhet och att regeringens och uppdrag till myndigheten genomförs effektivt. 1 I procent av befolkningen i samma åldersgrupp.