mot · GR02N411 · 2003-10-07 00:00:00 — Läxan av IT-kraschen var att företag som startade med orealistiska förväntningar på det nya kommunikationsmediet inte hade bärkraft, medan etablerade företag i olika branscher med en uppbyggd logistik för att hantera distributionen har mycket goda chanser att fortsätta att utvecklas och växa. Elektronisk handel kom i vanrykte på grund av några kända fall under IT-kraschen. Elektronisk handel har dock visat sig ha en verklig potential som är på väg att realiseras. Det behövs institutionella och juridiska reformer för att underlätta den elektroniska handelns utveckling. Försöken till lagstiftning på IT-området har i alldeles för hög grad utgått från problem och tekniker som snabbt blir inaktuella. Lagstiftningen måste istället ta sikte på det generella och teknikneutrala för att fungera långsiktigt. Behovet av att hitta harmoniseringar mellan olika länders lagar och praktiskt användbara tillämpningar av befintliga regelverk och avtal är stort för en så extremt internationell näring som elektronisk handel. I vår IT-motion utvecklas dessa frågor ytterligare. 10 Lika regler för företagare och anställda Som företagare har man ett stort ansvar för sina anställda, sig själv och sin familj, men även gentemot andra företag. För att kunna ta detta ansvar är det viktigt att företagaren kan känna trygghet i sin vardag, såväl i medgång som i motgång. har inte företagaren samma trygghet som anställda. Det finns skillnader vad gäller möjligheter till sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Företagaren betalar in stora summor i form av skatter och avgifter men kan inte dra samma nytta av detta. Egenföretagaren har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget tillfälligt är stängt med bortfall av inkomster riskerar även ett mer långsiktigt inkomstbortfall att uppkomma genom att kunderna söker sig till andra företag. Detta är särskilt känsligt för de företag som verkar inom tjänstesektorn, där lager inte kan byggas upp som buffert och där det är svårt att få tag på vikarierande personal. För den som är anställd beräknas den tillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomsten fördelas enbart då den anställde skulle ha arbetat. För egenföretagaren beräknas den tillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomsten fördelas på årets , inte bara då denne skulle ha arbetat. Egenföretagare får därmed lägre ersättning än anställda, när de är hemma och tar hand om sjuka barn. Liknande förhållanden gäller inom de övriga delarna av socialförsäkringen och inom arbetslöshetsförsäkringen. Socialförsäkringssystemet är heller inte anpassat för de personer som kombinerar eget företagande med anställning eller studier. Detta är ett särskilt stort problem för de företag som har säsongsbetonad verksamhet. Det bör göras en översyn av reglerna inom socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen i syfte att skapa likvärdiga villkor för företagare och anställda. Detta bör ges regeringen tillkänna. 11 Alla som vill måste kunna bli företagare Att alla som vill ska kunna bli företagare låter som en självklarhet och i teorin är det så men inte i verkligheten. Det finns många som inte har möjlighet att starta och driva företag fast de egentligen vill. Invandrare och kvinnor har det svårare än andra. Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är och har alltid varit en viktig del av den svenska ekonomin. Dessa företagare skapar nya marknader, introducerar nya produkter och bidrar till en hög servicenivå i samhället. Det är ofta svårare för invandrare att starta företag än för infödda svenskar, eftersom många processer inte är kända och svåra för någon som inte är född i landet och behärskar språket fullt ut. Ändå är dessa personer övertygade om att kunna genomföra den företagsidé de har baserat på kunskap från hemlandet. Det är viktigt att alla ges förutsättningar att delta i den nya tidens företagande. nyttjas inte alla resurser i samhället som kan bidra till att öka tillväxten i företagen. startas cirka vart tredje företag av en kvinna. Statistik på området visar att det skett en generell uppgång gällande nyföretagandet för kvinnor. Vi liberaler är dock inte nöjda förrän det uppnåtts en större jämställdhet på företagsområdet. En av anledningarna till att det är färre kvinnor än män som startar företag beror i hög grad på det politiska motståndet från framför allt socialdemokrater och vänsterpartister mot privata alternativ inom de yrkesområden där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. Oviljan från socialistiskt håll att bryta de offentliga monopolen och tillåta privata alternativ innebär i praktiken att det råder ett näringsförbud för många kvinnor. Vi liberaler tycker inte att har råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. 12 Offensiv forsknings- och utbildningspolitik Utbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att ett land ska kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer att behöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik och kunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknaden kräver att våra produkter innehåller en hög teknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måste den högre utbildningen bli tillgänglig för fler, så att vi i kan skaffa oss en högre allmänkompetens. Kunskapens roll som motor i den ekonomiska utvecklingen blir allt större. Det är nya idéer, kreativt entreprenörskap och innovationer som skapar förutsättningar för tillväxt och välstånd. Att ha en kvalitativt högtstående forskning är, i det perspektivet, centralt. Det gäller, på , den fria grundforskning som bedrivs vid landets universitet och högskolor. I vår högskolemotion redovisar vi offensiva satsningar för förnyelse och utveckling av den svenska universitetsforskningen. På kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda och mer industrinära forskning, som ofta bedrivs utanför universitetssfären, av avgörande betydelse för att skapa ett dynamiskt näringslivsklimat. Exempel på forskningsinstitutioner som gör mycket viktiga insatser är SIQ) och (). Institutens verksamhet bör med kraft understödjas. Inte minst är det värdefullt att formerna för samverkan med företag, organisationer och offentliga myndigheter utvecklas. Dessa forskningsinstitutioner tillför viktig spetsteknologi till de svenska företagen och då inte minst de små och medelstora. Kontakterna mellan forskningsinstituten och de institutioner där forskningsresultaten ska omsättas i praktiken måste förbättras. Öppna och kreativa mötesplatser där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kan mötas måste skapas. Den entreprenörsutbildning som finns vid några högskolor har visat sig vara ett viktigt inslag för ett bättre företagsklimat. Denna utbildning bör spridas till fler högskoleorter. Vi förstärker anslagen till och till forskning i konkurrensfrågor. Vi höjer också anslaget för åtgärder på konsumentområdet. Vi minskar anslaget till med samma belopp som i föregående års motion. 38:20 Omstrukturering av statliga företag 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 26:2 forskning och utveckling