mot · GR02K8 · 2003-10-17 00:00:00 — Det enhälliga beslutsfattandet i den tredje pelaren har gjort att mycket av samarbetet blockerats och stått still, vilket alltså föranlett konventet att ändra beslutsmodell för dessa frågor. 14.1 Asyl, migration och gränskontroll asyl- och invandringspolitik skall utgå från en människosyn, bygga på folkrätten och genomföras i samverkan med andra stater. Inom EU har det dock varit lättare att enas kring begränsningar, och ibland rent av repressiva åtgärder, än att närma sig den öppna dörrens politik. kan alla förslag som rör invandring eller asyl blockeras av ett enda medlemsland. Enligt konventsförslaget skall detta ändras. EU:s asyl- och invandringspolitik föreslås hädanefter beslutas med kvalificerad majoritet istället för med enhällighet. välkomnar förslaget men ser risker att ett borttagande av de så kallade minimireglerna kommer att tvinga att föra en stramare asylpolitik än den vi har . Det bör alltid vara möjligt för ett land att ha generösare nationella regler än andra. I regeringens skrivelse mörkar man denna risk, vilket är högst besynnerligt. anser att minimireglerna skall kvarstå. 14.2 Ett europeiskt åklagarämbete Konventets förslag med möjlighet att inrätta en fristående europeisk åklagarmyndighet i syfte att bekämpa brott mot unionens intressen samt gränsöverskridande brottslighet välkomnas. Detta är något som länge har förespråkat (vilket även efterlysts av , Revisionsrätten, kommissionen och ) men som den motsatt sig. föreslås ha befogenhet att utreda, lagfara och väcka åtal mot förövare av allvarliga brott som påverkar flera medlemsstater och av brott mot unionens finansiella intressen. Åtalet skall väckas vid de behöriga domstolarna i medlemsstaterna. Det straffrättsliga samarbetet mot svår gränsöverskridande brottslighet som terrorism, människohandel, narkotikasmuggling och penningtvätt bör bygga på ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Det är positivt är att konventet tydliggör skrivningarna som behandlar det straffrättsliga samarbetet inom unionen i fördraget. Det handlar om en avvägning mellan genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande och arbetet med en tillnärmning av straffprocessrätt och materiell straffrätt. Det är generellt sett mycket viktigt att det straffrättsliga samarbetet vidareutvecklas i samma utsträckning som polissamarbetet. Vägen dit går via ökad samordning av medlemsstaternas lagstiftning och en förenkling av de procedurer som tillämpas inom området. 15 Unionens yttre åtgärder EU är en utrikespolitisk aktör av stor betydelse, men unionen saknar ofta resurser att fullgöra sin nya roll. EU-länderna behöver förstärka och effektivisera sitt utrikespolitiska samarbete samt visa ett mer enat ansikte mot omvärlden, vilket också varit konventets mål med sitt arbete inom området. Därigenom blir EU:s inflytande och möjligheter att påverka mycket större. fortsätter de yttre åtgärderna att vara föremål för den mellanstatliga beslutsmodellen där gemenskapsförfarandet alltså inte tillämpas. Alla unionens yttre åtgärder (den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, handelspolitiken, utvecklingssamarbetet och internationella avtal) är samlade i ett övergripande avsnitt i fördragsutkastet. Bestämmelserna i vilka principerna och målen för EU:s yttre åtgärder fastställs kan sammanfattas i sju punkter: främja mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstat, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet, i enlighet med principerna i stadga, främja en hållbar ekonomisk och social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna med det primära syftet att utrota fattigdomen, främja integreringen av alla länder i världsekonomin, inbegripet gradvis avskaffande av restriktioner för internationell handel, bidra till utformningen av internationella åtgärder för att bevara och förbättra miljöns kvalitet och för en hållbar förvaltning av jordens naturresurser i syfte att garantera en hållbar utveckling, bistå befolkningar, länder och regioner som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor, och främja ett internationellt system som bygger på starkare multilateralt samarbete och ett gott globalt styre. ser positivt på de uppsatta målsättningarna, men vill se ytterligare förstärkningar och reformer inom EU:s bistånds- och handelspolitik. EU:s externa politik ska styra mot samma politiska mål så att handel, jordbruk och bistånd samverkar för att bekämpa fattigdomen i tredje världen. Här återstår det mycket att göra. 16 Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken har tidigare förespråkat principen om flexibel integration, eller fördjupat samarbete som det allt oftare omnämns, och vi kan acceptera idén med ett sådant fördjupat samarbete även på försvarsområdet förutsatt att det bygger på frivillighet och att samarbetet hålls inom EU:s institutioner. Framtidskonventet anser att en förbättrad samordning och utveckling av de militära resurser som ställs till unionens förfogande skulle förbättra unionens förmåga att genomföra krishanteringsinsatser. Framtidskonventets förslag inom området försvars- och säkerhetspolitiken är tämligen långtgående med starka skrivningar. Man skriver i artikel 40 att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken skall omfatta den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik. Den kommer att leda till ett gemensamt försvar, så snart som enhälligt har beslutat detta. skall i så fall rekommendera medlemsstaterna att anta ett sådant beslut i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Konventet skriver vidare: Unionens politik enligt denna artikel skall inte påverka den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik motsätter sig tvingande ömsesidiga försvarsgarantier och delar regeringens åsikt att inget av konventets förslag påverkar möjligheter att fortsatt driva en militärt alliansfri linje samt att inget av förslagen heller påverkar dagens situation vad gäller mandat från . är positiva till att konventet föreslår en vidareutveckling av unionens konfliktförebyggande och fredsfrämjande verksamhet. Vi anser att EU genom sina medlemsstater bör öka kapaciteten för fredsbevarande och fredsframtvingande insatser, de så kallade Petersbergsuppgifterna. Dessa har stor betydelse för unionens praktiska förmåga att bidra till lösning av väpnade konflikter inom och utanför unionens gränser. Främjandet av en europeisk försvarsindustri är viktigt, men får inte vara av uteslutande karaktär eller dimensionerande för arbetet. Det är av betydelse att undvika en utveckling i riktning mot en stängd europeisk marknad. Grundläggande för är att anskaffning av försvarsmateriel bygger på frivilligt ingångna avtal. har som en av större producentländer en gynnad ställning i detta avseende, bl.a. genom exklusiva samarbete inom ramen för . ställer sig positiva till ett vidgat europeiskt försvarsmaterielsamarbete som även möjliggör fortsatt nära samarbete med och andra länder utanför . 16.4 Samarbete med tredje land De gemensamma mål för EU:s samarbete med tredje land som konventet föreslår är positiva av flera anledningar. För EU:s internationella agerande är de omnämnda målen att EU skall verka för att främja och sprida mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i omvärlden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet i enlighet med principerna i . En hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna betonas också, liksom fattigdomsbekämpningen. Integreringen av alla länder i världsekonomin bör främjas genom gradvis ökad internationell handel och minskade handelshinder. Konventets skrivningar understryker att EU bör främja ett internationellt system som bygger på starkare multilateralt samarbete och ett gott globalt styre, vilket välkomnar. Att EU tillåts ingå internationella avtal är en viktig faktor i EU:s utveckling som en betydande internationell aktör. Alla åtgärder för att öka unionens möjligheter att agera i internationella sammanhang bör uppmuntras. Unionens unika struktur, omfattning och enorma resursinnehav ger EU ett alldeles extra stort ansvar gentemot omvärlden, ett ansvar som bland annat innebär att man angriper globala problem som rör fattigdom, hunger, humanitära kriser och gränsöverskridande miljöförstöring. Detta får till varje pris inte hamna i skymundan i framtidsdebatten. EU verkar också som en viktig samverkansmodell för en positiv utveckling i flera regioner, däribland i och för Afrikanska unionen, AU. 16.6 Solidaritet (art 42) Konventet föreslår införandet av en solidaritetsklausul med innebörden att unionen och dess medlemsstater skall handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat är föremål för en terroristattack eller en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor. Otydligheten har fått flera remissinstanser att ställa sig tveksamma till klausulen och kräva förtydligande. Även anser att definitionen av vilka nationella åtaganden som avses måste förtydligas. 17.1 Den inre marknaden Konventets förslag gällande den inre marknaden har inte ändrat något väsentligt jämfört med tidigare fördrag. Den kanske mest betydande förändringen är en anpassning till den delvis förändrade lagstiftningsproceduren. Konventet föreslår införandet av en särskild rättslig grund för det immaterialrättsliga området. ser detta som positivt då det skapar större tydlighet än de flertalet rättsliga grunder som fanns i tidigare fördrag. Immaterialrätten är mycket viktig för ekonomin och den europeiska industrin, och förslaget är därmed ett steg i rätt riktning. Konventets förslag att ge ökat inflytande i jordbrukspolitiken är ett mycket välkommet förslag som förhoppningsvis kommer att medverka till att en reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer till stånd. Att konventet inte kommer med några förändringar av de uppsatta målen för jordbrukspolitiken är svagt. Den europeiska jordbrukspolitiken har mycket negativa konsekvenser för fattiga jordbrukare i u-världen. Följderna av de omfattande subventionerna inom unionen leder till dumpning av produktion på u-landsmarknader, vilket i sin tur slår ut inhemsk produktion och förhindrar export till EU. Målsättningen för är en minskad överskottsproduktion och en jordbrukspolitik som tar ett globalt ansvar. Konventets förslag gällande miljöfrågor uppfyller inte de förväntningar som ställts på långtgående förslag på miljöområdet. Som en av världens rikaste regioner bör ta ett ökat globalt ansvar för en hållbar utveckling. Miljösamarbetet över nationsgränserna är en av EU:s viktigaste uppgifter, och önskar att vore mer pådrivande än vad som är fallet inom alla de områden som berörs av EU:s miljöpolitik. vill verka för att intar ledarrollen i kampen mot växthuseffekten. bör se över hur miljöpolitiken kan stärkas i fördraget. välkomnar att energifrågor omfattas av områden för delad befogenhet inom unionen. Att en uttrycklig rättslig grund skapas för energiområdet är mycket positivt och kommer förhoppningsvis att leda till ökat samarbete för en utökad användning och utveckling av nya och förnybara energikällor i . De svenska och europeiska är ense om att den sociala dimensionen är en viktig del av den europeiska integrationen. Vi kommer att verka för att EU stärker sin roll som normgivare och diskussionsforum för välfärdsreformer. 17.7 Hälso- och sjukvårdspolitik Konventet kommer inte med några betydande förändringar för folkhälsopolitiken och för den allmänna hälso- och sjukvården inom EU. Det är fortfarande ett område som handhas av varje medlemsland nationellt. anser att alla EU-medborgare ska ha rätt att söka vård i samtliga EU-länder vid händelse av exempelvis långa väntetider eller annat i hemlandet. Sjukvården skulle betalas av hemlandet även vid vård i annat medlemsland. Detta kommer i förlängningen att förbättra sjukvårdsstandarden i hela och vara en positiv lösning för såväl patienten som för sjukhus med långa väntetider. Solidariteten mellan regioner är nödvändig för att stärka den politiska stabiliteten och samhörigheten inom EU. I konventets förslag kompletteras de två uppsatta ändamålen för strukturfonderna (den ekonomiska och sociala sammanhållningen) med territoriell sammanhållning. Detta kommer troligen att innebära ytterligare anspråk på budgetmedel för fonderna och bör därför undvikas. Mer avgörande är istället att dagens strukturfonder reformeras och effektiviseras. Under kommande mandatperiod utvidgas EU till nästan det dubbla antalet medlemsländer. Unionen blir alltmer heterogen, och därmed är en reform av EU:s regionalpolitik viktig för att få tillväxt i de mest eftersläpande områdena. En utvärdering av gällande handlingsprogram och budgetar kommer att bli nödvändig liksom en omvärdering av ramverken för de långsiktiga utvecklingsprogrammen. Onödiga fördröjningar och byråkratiska strukturer i strukturfondernas organisation måste bekämpas. gäller det för de nuvarande medlemsländerna att visa solidaritet med de nya. Konventet föreslår att räddningstjänsten civil protection skrivs in i fördraget som område för stödjande, samordnande eller kompletterande åtgärder. ser positivt på detta. Tolkningen av det begreppet skiftar, och ser därför behovet att ytterligare diskutera vad denna form av räddningstjänst skall innefatta innan det lagfästs i fördraget.