ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Ju224 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder i syfte att bekämpa missbruket av Rohypnol. Rohypnol som tillhör gruppen bensodiazepiner och som lagligt förskrivs som lugnande medel och sömnmedel, används i allt högre utsträckning i drogmissbrukssammanhang. Smugglingen har ökat kraftigt och 2002 gjorde polisen 1 822 beslag om sammanlagt 135 699 tabletter, 882 fler beslag än 2001. 2002 tog tullen 659 300 Rohypnoltabletter i beslag, 25 000 fler än . Mycket tyder på att smuggling av Rohypnol i stor skala sker från , via , vidare till . Enligt uppgift är smugglingen organiserad och växande. Synen på drogens farlighet i missbrukssammanhang diskuteras numera intensivt. Den diskussionen är direkt kopplad till straffvärdet i narkotikabrottet. Enligt Högsta domstolens dom 1998 går gränsen för grovt narkotikabrott, när det gäller bensodiazepiner som Rohypnol, vid 20 000 tabletter. Rättsvårdande instanser anser att gränsen för grovt brott borde ligga någonstans i intervallet 500 till 1 000 tabletter. Rohypnol som är drogrelaterat används oftare och av fler personer. Dess skadeverkningar är allvarliga inte minst i blandmissbrukssammanhang. Drogen är också kopplad till ett stort antal fall av drograttfylleri. I ett prejudicerande domslut anges nu gränsen för grovt brott till 1 000 tabletter. Det är trots detta avgörande viktigt att lagstiftning och praxis anpassas till den verklighet som råder när det gäller missbruk och illegal införsel av Rohypnol.
mot · GR02Ju225 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en enhetlig organisation för när det gäller bekämpning av ekonomisk brottslighet. Den svarta oredovisade sektorn av den svenska ekonomin har återigen kommit i fokus. Bedömningarna om hur stor sektorn är varierar, men de flesta indikerar en omfattning som är betydligt större än . Utredning av ekonomiska brott är en komplicerad och svår process som kräver stor kompetens och kunskap hos ett antal rättsvårdande aktörer i samverkan. Denna insikt ledde fram till att bildades . Åklagare och poliser samlokaliserades på försök i de tre storstadslänen. Till detta kommer inrättandet av särskilda skattebrottsenheter med som huvudman. Förundersökningsledningen vid dessa enheter sker via . I övriga delar av landet bedrivs verksamheten traditionellt via polisdistriktens ekorotlar och särskilda ekoåklagare hos åklagardistrikten. Framtiden för har belysts i olika utredningar. Vissa utredningar pågår fortfarande och kommer förmodligen att resultera i ett antal förslag till förändringar. Utan att föregå dessa utredningars resultat finns det en förändring där behovet är uppenbart. Ekobrottsbekämpningen i behöver en enhetlig organisation för att bättre kunna använda de resurser som finns, för ett effektivt utnyttjande av underrättelseinformation, för att bättre ta tillvara den samlade kompetens inom ekobrottsområdet som finns i och för att få en enhetlig kompetensutveckling av all berörd personal. Detta kan ske genom att försöket med ekobrottsmyndigheter i de tre storstadslänen permanentas och beslut tas om att ekobrottsmyndighetens verkamhet skall omfatta hela landet. I detta sammanhang är det viktigt att se över huvudmannaskapet för samtlig personal på myndigheten.
mot · GR02Ju226 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra och effektivisera utredningar av miljörelaterad brottslighet. Utredningar om miljöbrottslighet har en lång problemfylld historia. Komplicerad lagstiftning som dessutom har varit spridd i många olika lagar och svårigheter att koppla miljöbrotten till en definierad gärningsman är delar av problembilden. innebär nya sanktionsmöjligheter av vilka vissa skall prövas rättsligt. Antalet miljöåklagare har ökat något men åklagarväsendet har framfört att antalet åklagare som arbetar med miljöbrott är för få. Man klarar inte att hålla balanserna stången och antalet utredningar där inte beslut i åtalsfrågan har tagits växer. Enligt BRÅ:s rapport för 19982000 så har anmälningarna femdubblats medan antalet ärenden som lagförs är mycket litet. Utredningarna är dessutom spridda på flera myndigheter. Antalet konstaterade miljöbrott har inte varit en bristvara utan fastmer antalet ärenden som har gått till åtal. Resurser är en del av problemet men också metodutveckling i utredningsarbetet och den centrala frågan om vem som skall utreda denna misstänkta brottslighet. Utredningar bedrivs vid de lokala polismyndigheterna och vid . Åtgärder i syfte att säkerställa att rättsprocessen i miljöbrottsmål förbättras krävs. Dessa åtgärder kommer att beröra hela rättskedjan och kommer att omfatta kompetensutveckling av personal, organisationsförändringar och resurser till verksamheten.
mot · GR02Ju227 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar och preciseringar i 11 kap. . Den ekonomiska brottsligheten i omsätter stora ekonomiska värden och är ofta kopplad till annan kriminell verksamhet. Bedömningarna av hur stor den svarta oredovisade sektorn i är varierar, men de flesta bedömare menar att den omsluter betydligt mer än . Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måste föras på många plan med en bra kontrollverksamhet, förenklingar i regel- och redovisningssystem och en levande debatt om allas vår etik och moral. För att minska den oredovisade sektorn i svensk ekonomi krävs en lagstiftning som är transparent och har tydliga bedömningsgrunder. Det sista är också en viktig aspekt när det gäller rättssäkerheten i rättsprocessen. Stora delar av den brottslighet som förekommer i näringsverksamhet bedöms enligt lagstiftning i 11 kap. . Det har gjorts en större översyn av 11 kap. som resulterade i SOU 1996:30, Borgenärsbrotten en översyn av 11 kap. . Denna översyn resulterade i ett antal förslag. Ett av dessa handlar om precisering av det grova bokföringsbrottet där en departementsskrivelse 2002:57 har dragit upp riktlinjer. Förslaget om precisering angående beskrivning av grovt bokföringsbrott tog men finns ingen lagtext på detta område. Andra oklara områden är frågan om obeståndstidpunkt, den misstänkte gärningsmannens förhållande till obeståndet och frågan om bevarande av räkenskapshandlingar-information. Vån uppfattning är att det krävs en revidering och konkretisering av elfte kapitlet.
mot · GR02Ju228 · 2003-10-07 00:00:00 — Polisens kostnader för EU-kravallerna i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för kostnader i samband med EU-kravallerna i till polisdistrikt. Justitieministern har upprepat att Socialdemokraterna nu satsar mer än någonsin på rättsväsendets rehabilitering. Problemet är att verkligheten inte motsvaras av den beskrivningen och att förfallet fortsätter just . Polisen i har stora problem med driftsbudgeten och med tidigare underskott och man har fortfarande inte fått kompensation för kostnaderna i samband med EU-kravallerna. Polisen i har lagt förslag om nedläggning av polisstationer för att klara budgeten. Ett förslag som sparar innebär att 5 polisstationer stängs och ett antal kommuner mister sin fasta polisnärvaro. Allt oftare rapporteras det om långa utryckningstider eller mer vid grova våldsbrott. Viss brottslighet har polisen överhuvudtaget inte möjlighet att beivra. Den bristande kompensationen för EU-kravallerna är en tung börda i när polisens resurser är otillräckliga i grunden. Regeringen har inte minst genom justitieministern utlovat kompensation . måste polisdistrikt arbeta som om de inte har tillgång till dessa pengar. Det innebär att besparingar görs som kanske inte hade måst ske om kompensationen hade betalats ut inom rimlig tid. EU-kravallerna var en angelägenhet för hela landet och kostnaderna borde finansieras solidariskt via särskilt anslag.
mot · GR02Ju229 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillfällig vapenamnesti. Av naturliga skäl är det ingen som vet hur mycket illegala skjutvapen som finns i . Polisen uppskattade 1995 att det handlade om minst 30 000 vapen och ingenting talar för att antalet har minskat . Polisen konstaterar också att de vapen man hittar ute saknar legalitet. Kopplingen mellan vapen, våld, narkotika och annan kriminalitet är uppenbar inte bara för polis och tull utan även för sjukhusens akutmottagningar. införde en månadslång åtalsfrihet för alla som lämnade in olagliga vapen. Förhoppningen var att minska antalet våldsbrott som är kopplade till vapen. Alla som hade tillgång till illegala vapen, kopior eller ammunition hade möjlighet att lämna dessa till polisen utan att riskera några efterräkningar. Resultatet blev nästan 44 000 inlämnade skjutvapen och stora mängder ammunition. I gjordes ett liknande försök för ett tiotal år sedan. Enligt fick man då, , in 17 000 illegala vapen och ammunition. Jag inser naturligtvis att det grova våldet inte upphör genom en tillfällig vapenamnesti, men inga försök att minska det grova våldet bör lämnas oprövade. En tillfällig amnesti borde därför prövas, , även i .
mot · GR02Ju230 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftigt öka antagningen till polisutbildningen. Kriminaliteten kostar samhället oerhörda summor och polisen är det mest effektiva vapnet mot ökande brottslighet. Fler poliser skall därför inte ses som en kostnad utan innebär en besparing för samhället. Polisyrket har blivit ett av våra populäraste yrken och ansökningsköerna är långa. är ungdomsarbetslösheten, framför allt inom invandrargrupperna, stor. Pensionsavgångarna inom polismakten är stora och polisen behöver ett rejält tillskott av nya yngre förmågor, speciellt med invandrarbakgrund. En av samhällets kärnuppgifter är att garantera tryggheten. Människorna betalar solidariskt sin skatt medan samhället sviker genom att inte till fullo ta kriminaliteten på allvar. På så sätt övervältras samhällets kostnader för kriminaliteten på den enskilde i form av högre försäkringspremier, kostnader för larm, väktare, övervakningskameror etc. Därför öka intagningen rejält till polisutbildningen, snabbt.
mot · GR02Ju231 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över lagstiftningen rörande olaglig alkoholhantering och offentlig tillställning, för att komma åt problemen med svartklubbar. Svartklubbar är ett växande problem, kanske främst i storstäderna. Restaurangnäringen kämpar, när den bedrivs ärligt, en ojämn kamp mot klubbar som i lönndom, utan utskänkningstillstånd och utan att betala skatt, konkurrerar ut seriösa näringsidkare. Man kan även lägga säkerhetsaspekter på verksamheten då den oftast bedrivs i undermåliga lokaler utan korrekt brandskydd. Svartklubbarna har också visat sig vara grogrund för grov kriminell verksamhet. Polisen är genom spaning väl förtrogen med verksamheten men tvingas konstatera att bevisbördan är så tung att klubbinnehavarna ofta går fria, bevisen håller inte i domstol. kunde klubbägarna åtalas för brott mot ordningslagen eftersom det är olagligt att förvara alkohol i lokaler där det pågår offentliga tillställningar. Polisen kunde upplösa tillställningen direkt, ta spriten i beslag och rapportera ordningsbrottet. Ett brott mot ordningslagen är visserligen ett ringa brott i sammanhanget, men var för polisen ett framgångsrikt vapen för att ständigt kunna störa och avbryta klubbarnas verksamhet, med stora kostnader för klubbägaren som följd. Inom domstolsväsendet har en diskussion uppstått om vad en offentlig tillställning är, vilket lett till att varken åtal eller tillslag sker på det här sättet längre, trots att klubbarna uppenbart vänder sig till allmänheten och alls inte är några slutna föreningar. Med ett förvaringsförbud av alkohol kommer man även åt de livsmedelsbutiker som säljer sprit under disk. Lagstiftningen inom detta område bör därför ses över så att polisen åter får ett vapen i kampen mot svartklubbar, olaglig alkoholutskänkning och därigenom osund brottslig konkurrens.
mot · GR02Ju232 · 2003-10-07 00:00:00 — Preskriptionstiderna för grova våldsbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att preskriptionstiden för grova våldsbrott avskaffas. Preskriptionstider för brottsliga gärningar kan knappast ha tillkommit som en humanitär åtgärd gentemot brottslingen. Snarare som en följd av det faktum att spåren kallnar, och efter har det ansetts rationellt att brottet avskrivs. Ny teknik, som fortsätter utvecklas i ett rasande tempo, kan hålla bevismaterial vid liv i princip hur länge som helst. Det finns därför inga skäl att avskriva brott för att en lång tidsrymd passerat. Den som begått ett grovt våldsbrott skall aldrig kunna känna sig lugn utan veta att rättvisan ständigt jagar den skyldige. Preskriptionstiden för grova våldsbrott bör därför avskaffas.
mot · GR02Ju233 · 2003-10-07 00:00:00 — Påföljder för unga brottslingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finna nya, effektivare påföljder för att stoppa unga brottslingar. Grovt brottsligt beteende bland ungdomar kryper allt längre ner åldersmässigt. kan vi läsa om trettonåringar som rånar andra ungdomar, pensionärer och handikappade. Den ringa åldern föranleder ingen annan påföljd än vård inom en vård som oftast bara består av samtal. Exemplen är många på underåriga som åtalats för en stor mängd rån utan synbar påföljd. Mörkertalet är dessutom stort eftersom undersökningar bland ungdomar som rånats på mobiltelefon, kläder eller liknande, visar att de ofta inte anmäler eftersom ingenting händer. Den som grips av polisen, utan att något händer, blir lätt en tuff förebild för andra ungdomar någon att se upp till. Elementärt inom all fostran är att reaktionen skall vara relevant och komma snabbt, men när det gäller grov och upprepad brottslighet bland unga brister samhällets påföljdssystem. Naturligtvis skall man inte sätta en trettonåring i fängelse, men det nuvarande påföljdssystemet har visat sig verkningslöst och föranleder bara stora utredningskostnader för polis, domstolsväsende och socialtjänst. På samma sätt som påföljden samhällstjänst införts för vuxna bör man låta undersöka möjligheterna att låta unga brottslingar få göra rätt för sig. Synen på straff är inte densamma hos en trettonåring som hos en vuxen person och vårt påföljdssystem har inte hängt med när brottslingarna nu tenderar att bli allt yngre. En undersökning bör genomföras, gärna i samråd med ungdomsorganisationer, kommunala ungdomsråd eller liknande, för att finna lämpliga påföljdsformer för unga brottslingar.
mot · GR02Ju234 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av vid domstol utdömd ersättning till Brottsofferfonden skall följa brottsoffret och gå till den kommun där brottet begåtts. En summa om till en brottsofferfond tas ut av den som i domstol döms för brott som kan föranleda fängelse. Den ursprungliga tanken var att pengarna skulle gå till vård och behandling av brottsoffer men utvecklingen har i stället blivit att pengarna centralt fördelas ut till kvinnojourer, andra stödorganisationer och till forskning om kriminalitetens orsaker. En delning så att åtminstone av de pengar som kommer in verkligen går till det som var den ursprungliga tanken vore att föredraga. Därför bör av de pengar som kommer in till Brottsofferfonden följa brottsoffret och gå till den kommun där brottet begåtts. Det är i kommunerna effekterna och kostnaderna för behandling av brottsoffer känns av och det är i kommunerna kampen mot brottsligheten måste föras. Därför får lokala brottsofferfonder större effekt.
mot · GR02Ju235 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall besluta hur tingsrätterna skall organiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att medborgarperspektivet skall väga tungt vid organisation av våra domstolar. Regeringen fortsätter sin centraliseringspolitik av rättsväsendet genom att föreslå avveckling av en eller flera tingsrätter i . Regeringens argument för att avveckla de små tingsrätterna bygger på felaktigt dragna slutsatser. Det finns ingen garanti för att centralisering av rättsväsendet skulle öka effektiviteten och rättssäkerheten. De små tingsrätterna i , och har visat sig vara mycket effektiva och även hållit en hög kvalitet precis som tingsrätten i . Enligt förslaget ska dessa tingsrätter nu slås samman med , därutöver ska det finnas två s.k. tingsställen som ska besluta om. Ett tingsställe innebär att det finns en lokal men ingen fast stationerad personal, ett ytterligare steg för total avveckling av den dömande verksamheten utanför de större städerna. Närhet till domstolen har bevisligen främjat effektivitet, nu befaras att fler inställda förhandlingar kan komma att öka, särskilt i brottmål, om de geografiska avstånden ökar. Att kvaliteten i den dömande verksamheten skulle förbättras endast för att det är fler domstolsanställda som vistas i samma hus är ett dåligt argument. alltför stora tingsrätt har skapat problem, regeringen har insett problematiken och föreslagit förändringar för att skapa mindre enheter. Det är även viktigt att betona medborgarperspektivet när domstolarna ska organiseras, eftersom de har en särställning jämfört med andra organ i samhället. Det handlar om människors rättssäkerhet. Det är mycket olyckligt att domstolsväsendets organisation ständigt ska diskuteras, det bidrar självfallet till att färre juridikstuderande väljer domaryrket. Men trots hotet om nedläggning av tingsrätter i så har det ändå inte varit svårt att rekrytera kompetent personal till , och . Jag vill med detta avvisa påståendet om svårigheter att upprätthålla kvaliteten vid de mindre tingsrätterna. De mindre tingsrätterna med få personal kan vara sårbara, men detta kan lösas enligt förslag om ökad personalrörlighet mellan tingsrätterna. För optimal flexibilitet och effektivitet måste även samarbetet utvecklas för att lösa de mer komplicerade målen inom länet. Domstolsväsendet är demokratins ryggrad, den lokalt dömande verksamheten motverkar också anonymitet och ger offentlighetsprincipen ett reellt innehåll. Beslut om hur domstolsväsendet ska vara organiserat i vårt land är av stort intresse för medborgarna i vårt land, därför ska beslutet fattas av de folkvalda i .
mot · GR02Ju236 · 2003-10-07 00:00:00 — Köp av sexuella tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet mot köp av sexuella tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skärpta straff vid köp av sexuella tjänster. Ett brott som i särskilt hög grad kränker offret är köp av sexuella tjänster. Den människa som säljer tjänsten får sin allra mest intima sfär, ofta en symbol för den egna personen och personligheten, djupt kränkt och lever ofta under mycket svåra sociala omständigheter med t ex drogproblem. Många prostituerade har också en bakgrund av utsatthet och kränkningar. I prostitutionens kölvatten följer vidare ofta annan omfattande brottslighet, såsom t ex narkotikahandel, koppleriverksamhet och misshandel. trädde lagen (1998:408) om förbud mot sexuella tjänster i kraft. Lagen lyder enligt följande: Den som mot ersättning skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse, döms om inte gärningen är belagd med straff enligt för köp av sexuella tjänster till böter eller fängelse . För försök döms till ansvar enligt 23 kap. . Uppföljningar har visat att lagen är svår att tillämpa. registrerades 109 misstänkta för brott enligt lagen, vilket resulterade i bara 19 domar jämfört med 86 misstänkta och 31 domar . Strafförelägganden de båda åren var 24 respektive 23. Straffmätning vid köp av sexuella tjänster har behandlats av . I prejudikatet hävdades att straffvärdet för brottet är sådant att straffet i regel bör ligga i den nedre delen av den föreskrivna straffskalan. Det kan inte anses tillräckligt att döma till penningböter. Straffet bör således i normalfallet bestämmas till dagsböter. Enligt den prejudicerande domen bör brottet normalt bestraffas med dagsböter och inte fängelsestraff. Det är alltså svårt att få ett effektivt genomförande av lagstiftningen. Det är rimligt att anta att det finns stora mörkertal bakom den officiella statistiken. Många brott uppdagas aldrig. Det är därför dags att i högre grad satsa på att utreda brott enligt lagen om sexköp. Det är viktigt att de stora mörkertalen bekämpas, att fler misstänkta förövare blir lagförda. För att ytterligare markera samhällets avståndstagande mot sexköp bör straffskalan skärpas så att brott enligt lagen i högre grad kan leda till fängelsestraff. Det handlar om att både förebygga brottet och visa samhällets avståndstagande mot det.
mot · GR02Ju237 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att utföra DNA-analys på personer som begått brott som även får kortare straff än fängelse. har polisen i samband med brottsutredningar använt sig av olika metoder för att identifiera personer som misstänks för brott. Man har bl.a. letat efter fingeravtryck och andra spår på brottsplatser och tagit olika prover från misstänkta personer för att kunna jämföra dem med vad man har funnit på en brottsplats. De olika metoderna för identifiering av individer kan utgöra betydelsefulla hjälpmedel i det brottsutredande arbetet. DNA-tekniken har i det här sammanhanget inneburit ett stort framsteg. DNA är ett ämne som finns i varje cell i människokroppen och som är sammansatt på ett sådant sätt att det, bortsett från enäggstvillingar, är unikt för varje individ. DNA kan utvinnas ur t.ex. blod, saliv, sperma eller hårstrån som man har funnit som fläckar på klädesplagg eller som spår på en brottsplats. Resultatet av en analys av det DNA som har utvunnits ur sådana fläckar eller spår kan sedan jämföras med analysresultat som avser prover som har tagits från den misstänkte. Med DNA-teknikens hjälp kan personer därför numera identifieras genom analys av mycket små mängder blod, saliv eller sperma eller genom analys av hårstrån. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp. Uttrycket kroppsligt ingrepp innefattar bl.a. tagande av blodprov, fingeravtryck och andra åtgärder som faller under begreppet kroppsbesiktning. Skyddet mot påtvingat kroppsligt ingrepp får enligt 2 kap. 12 § regeringsformen begränsas enbart genom lag. Bestämmelser om provtagning som behövs för att en DNA-analys skall kunna genomföras mot en persons vilja finns i 28 kap. 12 § . Bestämmelsen innebär att den som skäligen kan misstänkas för brott på vilket fängelse kan följa får kroppsbesiktigas för att söka efter föremål som kan tas i beslag eller annars för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredningen av brottet. I princip är alla sorters provtagningar och analyser tillåtna. I 2228 §§ polisdatalagen (1998:622) finns bestämmelser om register med uppgifter om DNA-analyser i brottmål. Där anges att får föra två typer av register, DNA-register och spårregister. kan användas för att koppla tidigare dömda personer till eventuellt nya brott. Enligt svensk lag får man inte göra en DNA-analys med mindre än att det begångna brottet kan leda till fängelse . I andra länder finns hårdare bestämmelser som vi i kan ta del av. I görs DNA-analys på alla som begått brott som leder till fängelse. Vi bör därför utreda möjligheten att utföra DNA-analys på personer som begått brott och som döms till straff som även är kortare än fängelse.