ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T248 · 2003-10-07 00:00:00 — Reglerna för godkännande av körkortsprov begär att regeringen återkommer med förslag om ändrade regler för genomförande och godkännande av körkortsprov. har i en skrivelse till uppmärksammat problemen med köer till körkortsprov. har väntetiderna för att få avlägga obligatoriska prov varit oacceptabelt långa. För många är körkortet mycket angeläget och en möjlighet att röra sig fritt på ett helt annat sätt än med allmänna kommunikationsmedel. Detta gäller särskilt i mindre städer och på landsbygden där kollektivtrafiken är gles eller inte finns alls. pågår en omfördelning av inspektorstjänster, nya ordningar vad gäller prov via dator samt kvälls- och helgarbete för att komma till rätta med köbildningen. En av orsakerna till köbildning anges även vara att dåligt förberedda elever kommer in för provtagning, blir underkända och därför belastar systemet om. Vid kontakt med körskolor delar man inte denna uppfattning, vilket förstärker oron för att brister i sättet att utföra examinationen föreligger. Dagens ordning, att avlägga prov där en statlig kontrollant ska avgöra elevens kunskap, är mycket omodern och passar inte in i hur man mäter och verifierar kunskap inom andra utbildningsområden. Det är läraren som har bästa möjligheten att avgöra när man är mogen att få ansvaret att på egen hand ge sig ut i trafiken. Reglerna och sättet att avge förarprov bör därför ändras så att nuvarande system med statliga kontrollanter ersätts med att kvalificerade utbildare/trafikskolor ges rätt att godkänna elever, så som sker i den vanliga skolan eller vid universiteten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T250 · 2003-10-07 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning om hur pausplatser vid motorväg kan minska antalet dödsolyckor i trafiken. Trafiksäkerheten i vårt land ökar stadigt. Stora resurser används för att minska antalet dödsolyckor. I den senaste rapporten från kan man läsa att den vanligaste orsaken till olyckor med dödlig utgång är att föraren har kört påverkad av trötthet och sömnbehov. Rekommendationer som ges är att föraren vid känsla av trötthet skall stanna fordonet för att ta en promenad och få frisk luft. Om så är möjligt ska föraren erbjuda ratten till annan förare. Våra motorvägar i landet är byggda för att eliminera störande faktorer vilket gör det lättare att nicka till. Det krävs stor uppmärksamhet och självinsikt för att stanna bilen. Men det kräver framför allt platser där det finns tillstånd att stanna. Varje förare kan inse att sådana ställen behövs. Vid symptom på trötthet kan man tvingas köra sitt fordon flera mil innan avfart till rastställe eller liknande finns. Det borde finnas fler pausställen vid våra motorvägar, t ex motsvarande en per 2 mil eller annat rimligt avstånd. Detta grepp skulle sannolikt ge en mänskligare trafikkultur och spara flera människoliv. Det hjälper inte enbart med tekniska lösningar för att nå den nollvision som vi beslutat om. Vi behöver finna naturliga lösningar på naturliga problem. Därför behövs en utredning som fokuserar på möjligheterna att sänka antalet trafikolyckor genom att erbjuda fler avfarter eller platser på motorvägar för att stanna en bil .
mot · GR02T251 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Postens ansvar för en rimlig servicenivå och infrastruktur i hela landet och framtiden för postterminalerna i och . En viktig uppgift för staten är att ge människor en grundläggande samhällelig service oavsett var de bor i landet. En central del av denna service är brevutbärning, framförallt på landsbygden och mindre orter. Både för enskilda och för företag på dessa orter är det viktigt att veta att brev man postar når mottagaren och omvänt att man snabbt kan nås av brev eller paket. Posten är ett statligt företag med särskilt ansvar att värna en rimlig infrastruktur över hela landet. Inom Posten har tankar framförts om att lägga ned åtminstone en av postterminalerna utmed . Såväl postterminalen i som i har nämnts. Det är tankar som måste avvisas. Nedläggning av någon av dessa terminaler skulle leda till att orter i , och inte längre skulle ha den postservice som beskrivs ovan. Det skulle drabba orter som vidkänns befolkningsminskning och utflyttning. Skulle någon av de föreslagna nedläggningarna genomföras minskar ett antal orters attraktionskraft betydligt, vilket torde leda till accelererad tillbakagång av befolkningstalen.
mot · GR02T252 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafiken mellan och att klassas som allmän färjeförbindelse och därmed kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. Färjeförbindelsen mellan och är av avgörande betydelse inte minst för de boende och näringslivet på men också naturligtvis för turisttrafiken. har arbetat för att färjeförbindelsen ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. En förutsättning för förändringen har varit att avgiftsbeläggningen ska kunna vara kvar, liksom bokningsrätten samt godshanteringen och varuleveranserna. Den så kallade om bidrag och regler för enskilda vägar, som behandlade frågor rörande färjor, lämnade sitt slutbetänkande . deklarerade dåvarande näringsminister i en interpellationsdebatt att han var positiv till att färjetrafiken mellan och klassades som allmän färjeförbindelse. Han förklarade dessutom att han var beredd att medverka till förändringar i lagar och regler för att se till att en utveckling i den riktningen skulle kunna åstadkommas. gav infrastrukturminister i ett frågesvar ett liknande besked. Det är viktigt att regeringen nu går från ord till handling och lämnar de förslag om förändringar i lagar och regler som krävs för att en positiv lösning för Visingsöfärjan ska kunna förverkligas.
mot · GR02T253 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtiden för och den svenska flygtrafiken sett i ett transportpolitiskt perspektiv. , , överväger att sluta driva några av verkets 19 flygplatser, gjorde mediauppgifter gällande . Skälet är den utdragna flygkrisen som har slagit hårt mot trafiken på LFV:s flygplatser. minskade antalet passagerare . En av de flygplatser som nämns vara särskilt i farozonen är . Tillsammans med bland andra flygplatserna i och tillhör dem som har drabbats hårdast av vikande passagerarunderlag. avser nu göra en förstudie över driften av sina flygplatser, en förstudie som syftar till att titta på de flygplatser som har tappat stora delar av trafiken och passagerarunderlaget. förstudie är en oroande signal för Jönköpingsflyget. Det sätter allvarliga frågetecken för den framtida verksamheten på flygplatsen. spelar en viktig roll för en region som just nu präglas av tillväxt och framtidstro. När mindre flygplatsers vara eller icke vara diskuteras är det alltid angeläget att ha såväl inrikestrafiken såsom transferflyget till flygplatser med frekvent utrikestrafik i åtanke. Utan väl fungerande flygplatser runt om i landet kommer även flygtrafiken på det svenska luftfartsnavet att minska. En väl fungerande flygtrafik i hela landet är en angelägen transportpolitisk målsättning. Det går självfallet inte att komma undan det faktum att omvärldsfaktorer har bidragit till en kraftigt minskad flygtrafik såväl inom landet som utom landets gränser. Det är dock rimligt att inte genomföra kortsiktiga åtgärder som på lite kan visa sig vara felaktiga. Det är därför angeläget att tydligt fastslår att hela skall ha en väl fungerande flygtrafik och även sänder denna tydliga signal till den utredning inom som pågår.
mot · GR02T254 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att åtgärda bristerna i det eftersatta vägunderhållet i . Vägunderhållet i har blivit eftersatt. På grund av ett besvärligt vinterklimat med återkommande tjälskador utsätts vägnätet i för hårt slitage. Många av vägarna har på grund av eftersatt underhåll en oacceptabelt låg standard och påverkar därför trafiksäkerheten. Framkomligheten är mycket riskfylld och för tyngre trafik omöjlig. De stora bristerna medför betydande merkostnader och stora konkurrensnackdelar för råvaruindustrin. Då en del av grunden för välstånd står att finna i norra råvarubas, så hämmas hela rikets tillväxt av det undermåliga transportnätet. med dess fjällvärld utgör ett attraktivt turistmål, men den låga standarden på vägnätet är ett allvarligt hot mot den för så viktiga turistnäringen. Enligt min mening måste regeringen vidtaga omedelbara åtgärder för att komma till rätta med bristerna i det eftersatta vägunderhållet i .
mot · GR02T255 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , sträckan mellan och , byggs om till motorväg. , sträckan mellan och , har varit en av absolut farligaste vägar. I massmedia kallas den oftast för dödens väg. har ett antal olyckor med dödlig utgång skett. Trafikanterna på sträckan utsätter sig för livsfara. Sträckan som är omkring är den enda delen av hela sträckan mellan och som inte är motorväg. har utfört åtgärder för att höja trafiksäkerheten på sträckan mellan och med så kallad 2 + 1-väg, vilket innebär att vägen omväxlande får två körfält åt ena hållet och ett åt andra hållet. Dessutom sätts även mittvajer upp för ett åstadkomma en mötesfri väg. Dessa åtgärder är givetvis av godo för trafiksäkerheten, men fortfarande finns plankorsningar kvar på sträckan med åtföljande risker. Därför bör planerna för framtiden vara en fullvärdig motorväg även här. Eftersom så stor del av sträckan mellan och är motorväg väljer den största delen av trafikanterna mellan dessa orter vägen GöteborgJönköpingStockholm i stället för att välja E 20 över och . En detalj som bör uppmärksammas är att både i och i anvisas man vägen via för att komma till respektive . Detta är givetvis helt galet när vägen via i princip är lika lång men innehåller avsevärt många fler mil motorväg och därmed totalt sett är mer trafiksäker, trots sträckan UlricehamnBorås. Därför borde skyltningen vara via alternativt via från och vice versa i . Från näringslivet finns önskemål om att den trånga, backiga och krokiga ska byggas om till motorväg. Framkomligheten för gods och varor minskar och tillväxten i området hämmas av den undermåliga vägstandarden. Utbyggnaden av mellan och har diskuterats men försenats på grund av överklagande och annat. I plan för nästa planperiod finns inte medel avsatta för utbyggnad varför utbyggnaden förefaller mer än osäker. Det är av väsentlig vikt både av trafiksäkerhetsskäl och för att inte hämma tillväxten i området att byggs ut till motorväg utan fördröjning. Detta kan ske genom att alternativ finansieringslösning som till exempel PPP, public-private partnership, används.
mot · GR02T256 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur man kan förbättra trafiksäkerheten för synskadade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagfästa den vita käppen som trafikmärke. Oskyddade trafikanter är mest utsatta i trafiken. Särskilt utsatta är synskadade. Trafiken ökar ständigt och det är svårt även för seende att gå över en gata eller väg. Extra svårt är det där det inte finns övergångsställen med ljudsignaler, utan bara en gångpassage. Är man synskadad så är det nästan omöjligt att korsa vägen där det är gångpassage. Av den anledningen bör man utreda vilka förbättringar man kan göra för att de synskadade ska känna sig något så när säkra i trafiken. En synskadad som måste korsa gata eller väg där övergångsställe med ljudsignal saknas kan aldrig veta om korsande motortrafik tänker bromsa in och ge företräde. I trafikförordningen finns ingenting nämnt om den vita käppen. Väg- och gatutrafikens regelverk behöver därför kompletteras med en regel som ger särskilt stöd för synskadade gångtrafikanter. Vi vill därför föreslå att vita käppen i lag eller förordning ges status av trafiksignal att jämföra med polismans tecken. När någon vill korsa väg eller gata och tydligt visar sin vita käpp ska det innebära stopptecken, som tvingar övriga trafikanter att stanna och ge företräde. Lagfästs den vita käppen som trafikmärke, kommer den att bli ett starkare skydd för synskadade i trafiken. Det kommer också att innebära att kunskapen om den vita käppen vidmakthålls och förstärks genom trafikutbildningar på olika nivåer.
mot · GR02T258 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad pendel- och regionaltågsförbindelse till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att färdigställa . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa tågstationen under vid för pendeltågstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat vägsystem till . Nödvändinga åtgärder för att förbättra pendel- och regionaltågstrafiken till och från behövs. Detta är nödvändigt för att öka tillgängligheten till Arlandaområdet från hela för resenärer och arbetsresande samt av miljöskäl bl.a. enligt kraven för utsläppstak. Särskilt tillgängligheten med kollektivtrafik till måste förbättras, såväl lokalt som regionalt, inte minst från den , södra samt nordöstra . Helt avgörande för detta är också att genomförs. Det bör även finnas en beredskap för att anpassa tågstationen under vid för pendeltågstrafik. I plan ingår inga investeringar för anslutningar till . Möjligheterna att låta pendeltåg trafikera bör emellertid undersökas enligt plan. Även utbyggnad av vägsystemet till och från , inte minst för kollektivtrafik, är nödvändig.
mot · GR02T259 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett nationellt förbud mot tomgångskörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter att beivra överträdelser av tomgångsförbudet. Genom kommunala beslut är det mycket vanligt att det finns förbud mot att köra fordonsmotorer på tomgång, i de flesta fall tidsbegränsat till en minut. Diskussioner har förekommit om det berättigade i sådana förbud, och denna ganska tekniska fråga behandlas i ett antal kommunala organ. Det är dock uppenbart att miljöskälen fortfarande överväger för att ha ett tomgångsförbud. Om tekniska skäl skulle överväga för en ändring är det lämpligt att sådana utredningar görs och beslut fattas på statlig nivå och på EU-nivå. Det är vidare praktiskt för bilförare att tomgångsbesluten görs generella över hela landet så att föraren inte ska behöva hålla sig informerad om besluten i den aktuella kommunen. Därför bör lagstiftningen ändras så att ett nationellt beslut reglerar frågan om tomgångskörning. Gällande förbud efterlevs ibland dåligt på grund av att det är svårt att beivra då en bil står på tomgång utan förare i bilen. Reglerna bör ändras så att överträdelser i praktiken lättare kan beivras. Lämpligt är då att införa ägaransvar på liknade sätt som vid felparkering. Kommunala trafikvakter borde också få möjlighet att medverka till att beivra överträdelser. Snarlika motionsyrkanden har jag lämnat (1994/95:T408) och (2002/03:T381). Dessa har behandlats i betänkande 1995/96:SoU1 respektive 2002/03:TU3. Även i andra motioner har liknande idéer behandlats, exempelvis 1994/95:T225 yrkande 9 och i tidigare motioner . I betänkandena /91:SoU4 och 1991/92:SoU5 utgick utskottet från att regeringen följde frågan varför något initiativ från sida inte behövdes. Även i betänkandena /96:SoU1 och 2002/03:TU3 utgick utskottet från att regeringen följde frågan och att något initiativ från därför inte behövdes samt att frågan bereds i . Eftersom regeringen har följt frågan och berett den i är det nu uppenbart att det behövs ett initiativ från sida.
mot · GR02T261 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klassning av som . , E 12, går från Mo-i-Rana vid norska , genom till och fortsätter sedan genom från till . För att skapa förutsättningar för att den inre marknaden ska fungera för att skapa tillväxt och utveckling i unionen har EU pekat ut ett strategiskt nät för transporter TEN-T (Transeuropeiska transportnät). Nätverket är glest i och E 12 är en länk som saknas för att binda ihop unionen i östvästlig led. Den förestående utvidgningen påverkar även transportvägarna och har medlemsländerna deltagit i arbetet med att peka ut prioriterade projekt. Det projekt som finns med för norra del är sjömotorvägen, och även sjövägar behöver bra och säkra landtransporter. kommer revideringsarbete med hela TEN att pågå och då är det viktigt för att medverka och utöka det TEN-nät som finns i . Det är viktigt för norra näringsliv och befolkning att transportstrukturer är långsiktigt säkerställda och att vara det av TEN är en viktig signal inom landet och unionen. Det är därför önskvärt att regeringen driver ärendet om klassning av som inför den kommande revideringen.
mot · GR02T263 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pengar för utbyggnad av väg 73, , sträckan ÄlgvikenFors. En annan central faktor för tillväxten är infrastruktursatsningar. De slutgiltiga anslagsnivåerna återkommer regeringen till i samband med ekonomiska vårproposition. Men regeringens utgångspunkt är tydlig: stora investeringar ska göras i både vägar och järnvägar. prioriterade investeringsprojekt ska genomföras enligt ursprunglig tidplan. Bland annat måste och väg 73 mellan och påbörjas. Detta är ett citat från en debattartikel av finansminister på , dvs. som budgetpropositionen presenterades i . När jag sedan läser budgeten hittar jag tyvärr ingenting om väg 73. Det behövs en fyrfältsväg med mitträcke och planskilda korsningar på sträckan ÄlgvikenFors av väg 73 till . De senaste uppgifterna är att ombyggnaden av väg 73 riskerar att senareläggas igen. skriver i ett yttrande till regeringen att det kan bli nödvändigt att skjuta på byggstarten till 2009 på grund av att finansiering saknas. I länsplanen konstateras att i förslaget till utbyggnad av det regionala vägnätet saknas ekonomiska medel för samtidig utbyggnad av Norrortsleden, Södertörnsleden och väg 73. har projekterat för en byggstart , men har redan signalerat för uppskov . Enligt gällande lagstiftning är det regeringens uppgift att pröva tillåtligheten av projektet. Det innebär att regeringen skall bedöma om den föreslagna utbyggnaden av vägen är förenlig med bestämmelserna i . Regeringen har haft åtskilliga månader på sig att göra denna tillåtlighetsprövning. Miljöministern har i ett svar på en skriftlig fråga från mig lovat att prövningen skall ske så snabbt som det är möjligt. Tillåtlighetsprövningen är fortfarande inte gjord. Trots att flera ministrar med fina ord har lovat att prioritera och påskynda utbyggnaden av väg 73 så har det ännu så länge inte blivit mer än just fina ord. Så länge /miljöministern inte kommer till skott med tillåtlighetsprövningen kan alla andra som ska fatta beslut som har med väg 73 att göra hänvisa och gömma sig bakom detta. Om finansministern menar allvar i sin ovan citerade debattartikel så måste regeringen omgående öronmärka pengar för utbyggnaden av väg 73. Om inte så blir fallet är det hela ett ofantligt svek mot och .
mot · GR02T264 · 2003-10-07 00:00:00 — Synskadades situation i trafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda synskadades situation i trafiken innan planer på att ta bort tusentals övergångsställen förverkligas. Den vita käppen är en signal till människor i omgivningen att käppbäraren inte ser alls eller ser väldigt dåligt. Detta ställer krav på respekt och hänsyn, men det är tyvärr inte självklart i alla sammanhang. I personligt möte är det lättast. I trafiken är det svårare. Oskyddade trafikanter är utsatta i trafiken och särskilt utsatta är synskadade. Synskadade gångtrafikanter är beroende av att trafikmiljön underlättar orientering så att man i vet var man är. För synskadade hänger liv och död på att trafikregler efterlevs. En synskadad som måste korsa en gata eller en väg där övergångsställe med ljudsignal saknas kan aldrig veta om korsande motortrafik tänker bromsa in och ge företräde. Antalet övergångsställen kommer att minska. Enligt planer minskas de med 10 000 i det kommunala vägnätet och 1 000 i det statliga . Övergångsställena kommer till viss del att ersättas av gångpassager (5 500 stycken ) som bygger på förarens och gångtrafikantens ögonkontakt med varandra. Vilken ögonkontakt kan synskadade få med bilförare? kommer fortfarande, enligt , av övergångsställena att vara osäkra övergångsställen. Väg- och gatutrafikens regelverk behöver kompletteras med en regel som ger särskilt skydd för synskadade gångtrafikanter med vit käpp. Det behövs en förstärkning av respekten för den vita käppen i trafiken. Innan planer på en minskning av övergångsställen förverkligas behöver en utredning se över formerna för hur respekten för den vita käppen i trafiken skall lagregleras.
mot · GR02T265 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommuns infrastruktur måste kompletteras. präglas av stort entreprenörskap som i sin tur är grunden för ett välutvecklat företagande. kommun har genom strategiska satsningar skapat förutsättningar för att kunna koppla ihop för näringslivet livsnödvändiga transportstråk. Den senaste i raden är ett nytt logistikområde beläget intill och . För att kunna knyta ihop nödvändiga kopplingar mellan flyg, lastbil och tåg är till en nyckelfråga för fortsatt tillväxt i området. Sträckan mellan och är allt för smal, backig och krokig för att ett godtagbart godsflöde skall kunna upprätthållas. Dessutom används vägen i stor utsträckning för persontransporter för arbets- och studiependling. Olycksstatistiken är också alldeles för hög för att kunna accepteras. Eftersom denna del är den felande länken för att få en rimlig logistik är behovet av ombyggnad mer än väl dokumenterat. Nämnas kan att kommun på grund av bristande ekonomiska förmåga själv har bekostat en länsvägsförbifart för att kunna klara konflikter. Denna investering kostade kommunen .
mot · GR02T266 · 2003-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att på olika sätt stimulera användandet av bilpooler. har undersökt intresset för bilpooler, ett alternativ till egen bil. Cirka 900 000 hushåll har sagt sig vara intresserade av modellen, att tillsammans med andra bilda en bilpool. Skulle detta bli en mer använd modell så har räknat ut att utsläppen av koldioxid skulle kunna minska med . Det finns ett stort intresse från allmänheten för denna modell, som det finns en uppenbar miljövinst för samhället i stort att göra på denna modell. Att ändra vanor och avstå från den egna bilen upplevs dock som ett stort steg att ta. Sänkta privata bilkostnader är inte ett tillräckligt motiv. Det behövs ytterligare incitament, någon form av stimulans för att människor ska gå från ord till handling i denna fråga. Erfarenheter från de bilpooler som redan finns visar även på att de som deltar minskar sitt bilåkande alltmer och övergår till kollektivtrafik. Bilpooler är ett samhällsintresse främst ur ett miljöperspektiv och bör på olika sätt stimuleras. Därför anser jag att staten bör se över möjligheterna att stödja ett mer aktivt användande av att människor tillsammans kan använda sig av denna modell.