ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10129 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:129 av () till kulturminister om underhåll av teaterklenoder väckte liberalerna en enskild motion om teater och dess teatermuseum. Där tog jag upp frågor angående förrådet av ovärderliga föremål som hotades av förfall på grund av undermåliga förvaringslokaler och total avsaknad av vård: "teater är en av mest kända och nationellt och internationellt mest uppskattade kulturskatter. @@@ Ett ovärderligt förråd av unika teaterhistoriska föremål och dokument har samlats kring denna lilla institution. värdefulla objekt saknar motsvarighet i andra länder. skulle lätt kunna bli ett av världens mest intressanta teaterhistoriska centrum @ om museet kunde presentera sina samlingar för publiken, alltså om en normal museiverksamhet kunde äga rum här. @@@ Men har en mycket sorglig historia i decennierna efter . Det räddades från glömska och många andra faror men har sedan dessa aldrig fått resurser för att bli ett aktivt museum öppet för allmänheten och för forskningen. Registrering av dokument och vård av gamla föremål är eftersatta i brist på professionell arbetskraft. Föremål som knappt går att prissättas bevaras på flera ställen. Vissa förvaringslokaler utnyttjas i brist på andra möjligheter, vissa är direkt olämpliga för till exempel gamla 1700-talskostymer som i sådana dåliga miljöer hotas att angripas av mögel, svamp eller ruttna bort. @@@ Hur länge kan försumma denna underbara institution? Vem bär ansvaret för de teaterhistoriska föremål som hotas att förstöras?" Samma frågor tog jag sedan upp i flera debatter inom kulturutskottet och i plenisal. Varken motionen eller mina inlägg i debatterna fick något egentligt svar. Tomma ord från kulturministern och mycket små förbättringar för museet har bara förvärrat förfallet av värdefulla samlingar. Därför vänder jag mig på nytt till kulturministern med väl kända frågor om och dess verksamhet: Kulturministern har varit väl informerad om museets eländiga ekonomi: Avser hon ingripa och rädda samlingarna genom att snabbt finansiera en flyttning av dessa samlingar till lämplig lokal? Avser ministern verka för att får en ekonomi som garanterar en någorlunda rationell och kontinuerlig vård av dess unika föremål?
ip · GR10131 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:131 av () till statsrådet om resurser för asylprövning Nuvarande handläggningstider i asylprocessen är allför långa. Människor far illa av att inte få besked i rimlig tid och påverkas samtliga delar av asylprocessen negativt. De långa handläggningstiderna medför också höga samhällsekonomiska kostnader. har i flera anslagsframställningar försökt visa att otillräckliga resurser till verkets administration medför ökade kostnader i mottagandesystemet. Verket räknar med att en resursförstärkning till asylprövningen skulle medföra avsevärda besparingar för mottagandet av asylsökande. () har, på uppdrag av socialförsäkringsutskottet, genomfört en studie om resurser och kommit fram till samma slutsats. Enligt ett förenklat räkneexempel i studien skulle varje extra krona som satsas på förvaltningsanslag spara i flyktingmottagaranslaget. Ökade anslag till asylprövningen skapar förutsättningar för en snabbare asylprocess vilket leder till ekonomiska besparingar. Trots detta ger regeringen inte de anslag som verket begärt. Därmed saknas 2004. Jag anser att det finns en allvarlig risk för att regeringens låga anslag till skadar möjligheterna till kortare och mer rättssäkra handläggningstider i utlänningsärenden. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet . Statsrådet hävdade i sin tidigare roll som generaldirektör för , att besparingar i sista hand skulle påverka asylprövningarna. Står statsrådet fast vid denna uppfattning även i rollen som migrationsminister och kommer statsrådet att verka för målsättningen om handläggningstid ?
ip · GR10132 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:132 av () till statsrådet om den nya instansordningen för asylärenden I samband med tillträde som minister rapporterades att Socialdemokraterna ville backa från sitt partibeslut om att lägga ned och ersätta den med förvaltningsdomstol vid överklagan i asylärenden. "kan inte vara kvar i sin nuvarande form", sade i , . fick skarp kritik från sex partier för att övergången till ny instansordning missköttes. Bland annat för att halva tiden som stod till förfogande för att se över utlänningslagen användes till att tillsätta utredningen. agerande skapar nya frågetecken. Hade regeringen menat allvar med viljan att resonera om andra lösningar eller förändringar i liggande förslag hade rimligen ett väl underbyggt underlag öppet presenterats för partierna och kontakter tagits med partierna för en seriös diskussion. Så skedde nu inte, utan i stället läcktes ett fyrsidigt PM till massmedierna. Inga förslag om förändringar presenterades dock. Har regeringen ytterligare information av vikt för frågans bedömning måste den läggas på bordet . har varit medvetna om att ökad rättssäkerhet och en ny instansordning kostar pengar. Vad kostnaden blir beror dock på hur instansordningen och lagen utformas. Kostnaden för instansordningen kan inte ses isolerad från hur hela mottagningssystemet fungerar. Även långa väntetider medför stora kostnader. Förtroendet för instansordningen, kvaliteten på utredningar och beslut påverkar också kostnaderna. Ökat förtroende och bättre motiverade beslut ger rimligen färre överklaganden och tydligare praxis. Alla partier @ även regeringen @ har varit överens om att rättssäkerheten vid prövningen måste öka bland annat genom inslag av tvåpartsprocess och muntlig förhandling. Huvuddelen av den kostnadsökning, som beskrivs i den PM regeringen läckte, förklaras just med dessa båda faktorer. erkände UD att man för att minska kostnaderna måste minska ambitionen om rättssäkerhet. Regeringens ambivalens är skadlig för allmänhetens förtroende för instansordningen, såväl den nuvarande som den kommande. Mot bakgrund av ovanstående riktar jag följande frågor till statsrådet : Har statsrådet för avsikt att prioritera rättssäkerheten i asylsystemet? Vad vill statsrådet göra med instansordningen i asylärenden?
ip · GR10133 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:133 av () till statsrådet om vård av tortyrskadade asylsökande Fysisk och psykisk ohälsa försvårar asylsökandes introduktion i det svenska samhället. Enligt Rapport 2002 är, lågt räknat, en fjärdedel av asylsökande i i någon grad förhindrade att delta i den kommunala introduktionen på grund av ohälsa. Detta förlänger vägen in i samhället och leder till höga mänskliga och ekonomiska kostnader. Enligt undersökningar som ligger till grund för analysen i Rapport 2002 led nästan fyra av tio flyktingar som anlänt till från av posttraumatiskt stressyndrom. Vidare hade mer än hälften av de ensamkommande barnen behov av barnpsykiatrisk vård. Asylsökande ska erbjudas hälsosamtal och hälsoundersökning så snart efter ankomsten till som möjligt. Trots detta visar en granskning företagit 2002 att långt ifrån alla genomgår hälsosamtal. Hälsosamtalen är angelägna av olika skäl, bland annat på grund av att tillfälle därigenom erbjuds att identifiera personer som av hälsoskäl inte kan delta i vanlig introduktionsverksamhet så att dessa i stället kan erbjudas en mer individanpassad introduktion. skulle detta sannolikt reducera behovet av hälso- och sjukvård hos dem som fått uppehållstillstånd. De som arbetar med traumatiserade flyktingar har upprepade gånger påpekat att obehandlade trauman riskerar att förvärras i och medföra kroniska symtom. Det finns ett samband mellan de allmänna problemen i psykvården och bristande intresse för traumabehandling för behövande flyktingar. Regeringens handlingsförlamning är oacceptabel. Det saknas både finansiering och kunskap om hur problemet ska mötas. Vi anser att det är statens ansvar att se till att vården av tortyrskadade och på andra sätt traumatiserade flyktingar fungerar. För att uppnå detta föreslår vi ett nationellt uppdrag i samverkan med och Röda Korset för kunskapsutveckling och stöd på området. Mot bakgrund av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra de asylsökandes hälsa och därmed underlätta introduktionen i det svenska samhället?
ip · GR10134 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:134 av () till statsrådet om barns egna asylskäl har haft ett gott anseende i barnfrågor i . Vi var drivande i arbetet med FN:s konvention om barnets rättigheter och bland de första som ratificerade den. Så sent som infördes den så kallade portalparagrafen i 1kap. 1§ andra stycket andra punkten i utlänningslagen som säger att i fall som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnet bästa i övrigt kräver. För att få en bild av handläggningen i asylärenden som rör barn och vilken vikt myndigheterna lägger vid barnens egna asylskäl genomförde en kartläggning av 87 barns asylärenden. Av dessa var 79 av barnen barn i familj, medan åtta var ensamkommande barn, det vill säga barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. Kartläggningen visar att knappt en femtedel av de barn i familj, vars ärenden handlades av , har hörts om sina asylskäl. Inte i något av de fall där barnet inte har hörts har det redovisats i ärendet att barnet självt tillfrågats om det vill höras om sina asylskäl, men barnet avböjt. Endast i av fallen där barnet inte hörts har det redovisats i ärendet att en förälder tillfrågats om en son eller dotter bör höras, men att föräldern avböjt och av vilken anledning. av de barn i familj som åberopat egna skäl, asylskäl eller humanitära skäl i sitt ärende, vid eller , har fått en noggrann bedömning av sina egna skäl i beslutet. I dagens asylprocess bortprioriteras barnens intressen. Medan regeringen funderar på att göra något åt problemen drabbas ännu fler barn av detta. Det krävs kraftfulla åtgärder för att stärka barnperspektivet i asylprocessen och bibehålla och förbättra det förtroende åtnjuter i barnfrågor. I sin tidigare roll som generaldirektör inrättade , ett barnråd. Rådets syfte är att vara ett forum för samtal och ett stöd för verkets generaldirektör i alla frågor som rör barn i verksamhet, arbetssätt och styrning. Jag har noterat att , i sin nya roll som migrationsminister, kopierat idén och tillsatt ett liknande råd för att förbättra situationen för asylsökande barn i . I rådet finns representanter från bland annat , , , , och Svenska Röda Korset, det vill säga föreningar som tidigare framfört kraftfull kritik mot regeringens politik på området. Tillsättandet innebär naturligtvis ett erkännande från regeringen att man misslyckats med sin politik på detta område. Tillsättandet är dessutom kosmetika för att skyla över regeringens misslyckanden. I verkligheten är behovet av substantiella förändringar fortfarande stort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att barns asylskäl i större utsträckning ska beaktas i asylprocessen?
ip · GR10135 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:135 av () till näringsminister om initiativ till nya jobb rasar till en bottenplacering i Affärsvärldens rankning av snabbast växande regioner. har en negativ tillväxt och är i praktiken i recession. Staden hamnar i sällskap med Norrlandsregioner som och som haft de här problemen. Flyttningsnettot är negativt, bostadsbristen ökar , antalet konkurser ökar och antalet arbetslösa passerar 40 000 . Effekterna av telekomindustrins stora neddragningar i har satt spår i en ökad arbetslöshet bland välutbildade människor. flyttar även tillverkande företag. Senaste beskedet är att Carlsbergs bryggeri i flyttar sin tillverkning till vilket innebär 300 färre jobb i . Tillverkningsjobb är dessutom en verklig bristvara i . Min fråga till näringsministern är: Avser ministern att ta initiativ för att stimulera tillväxt?
ip · GR10138 · 2003-11-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:138 av () till statsrådet om löneskillnader mellan könen Rålönegapet, den totala skillnaden mellan mäns och kvinnors löner, har bitit sig fast på bortåt , för varje tia en man i genomsnitt tjänar får kvinnan . Rålönegapet är ett uttryck för att samhället inte är jämställt. Huvudorsaken är inte direkt diskriminering, även om den sannerligen existerar. De främsta orsakerna till det stora rålönegapet är i stället det faktum att den svenska arbetsmarknaden är starkt könssegregerad, och att det totala lönegapet till mycket stor del förklaras av befattningssegregation och arbetsplatssegregation. Det faktum att kvinnor finns i andra arbeten som värderas lägre än de arbeten män utför är alltså en viktig orsak till de orättvisa löneskillnaderna. Dessa kan som bekant inte pratas bort, de måste betalas bort. I storstadsregionerna, särskilt , har lönenivåerna för sjuksköterskor, lärare och förskollärare, men även för undersköterskor och barnskötare ökat påtagligt relativt resten av landet. Detta är naturligtvis en kombination av den rena marknadssituationen, man har behövt betala mer helt enkelt för att få folk på plats, och politiska ambitioner att bättre värdera dessa yrkesinsatser. När marknadskrafterna och den politiska ambitionen för en gångs skull har dragit åt samma håll, så att löner för förskollärare, sjuksköterskor, barnmorskor, undersköterskor och barnskötare är högre i än i riket, innebär detta med nödvändighet högre kommunala utgifter. Men detta högre kostnadsläge är inte en del i kostnadsutjämningen. får dessa kommuner och landsting sända i väg (ibland strax under, ibland strax över!) av de extra skatteinkomster som kommer från dessa högre kvinnolöner till andra kommuner och landsting. I den aktuella debatten, såväl som i det senaste utredningsförslaget kring utjämningssystemet, avvisas tanken på att kostnadsutjämningen ska ta hänsyn till det högre kostnadsläget. Dessutom bibehåll i förslaget den mycket långtgående inkomstutjämningen. Ledande företrädare för Socialdemokraterna, exempelvis statsråd, är helt oförstående och menar att kommuner och får skylla sig själva som har höjt kvinnolönerna i vården och skolan. Men hur ska vi få rättvisa kvinnolöner om kostnaden inte får räknas för kommunerna utan de höjda skatteinkomsterna ska skickas vidare till andra regioner? Med anledning av detta vill jag fråga jämställdhetsministern vilka insatser hon planerar för att få utjämningssystemet att uppmuntra, inte motverka, en utveckling mot minskade löneskillnader mellan könen.
ip · GR10139 · 2003-11-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:139 av () till statsrådet om reglerna för krigsmaterielexporten och JAS-affären Försäljningen av JAS-Gripen till var en mycket komplicerad affär med åtskilliga oklarheter. Delar av de utredningar som rör misstankar "otillbörlig påverkan" eller korruption i denna affär är fortfarande outredda. Den utredning som tillsatts av den sydafrikanska regeringen () kan knappast anses tillfredsställande, eftersom en rad polisutredningar inte slutförts. Man kan inte anse en utredning avslutad förrän alla papper ligger på bordet. Det borde ligga i intresse att den visar största möjliga öppenhet kring JAS-Gripen-affären. Det finns dock även en annan aspekt när det gäller JAS-Gripen affären. Den handlar om två företag, ett brittiskt, , och ett svenskt, , sammanförda i ett som tillsammans exporterat strids- och skolflygplan till . JAS-Gripen har utgjort den dominerande delen av projektet. I affären ingick en rad avtal och löften om "motköpsaffärer". En del av dem är bindande, andra inte. Detta är faktorer som gör att hela affären blir svår att överblicka. Det blir vidare svårt att urskilja vad som är rimliga och korrekta "motköpsaffärer" och vad som kanske inte är det. Det uppstår till följd av en rad oklarheter en gråzon när det gäller vad som är korrekt genomförda affärer och mindre korrekta affärer, "otillbörlig påverkan" eller korruption. Mellan BAE och fanns en uppdelning av olika uppgifter, bland annat skulle BAE stå för själva försäljningen. Detta fritar knappast för ansvar för hur affärerna gått till och det fritar knappast regeringen som beviljat exportkreditgarantier. Det framgick efter sammanträde när pågick att det svenska regelverket när det gäller export av krigsmateriel var otidsenligt och helt överspelat. Detta hade också visat sig . kunde leverera krigsmateriel som följdleveranser till . Trots häftiga strider mellan och Kashmir har fortsatt att leverera krigsmateriel till . Under själva inträffade också en rad egendomligheter. Svensk krigsmateriel borde inte kommit till användning på någondera sidan i konflikten. Likafullt blev fyra avancerade radarstationer uthyrda till den ena sidan, till , vilka också kom till användning i det folkrättsvidriga angreppet på . JAS-Gripen är också krigsmateriel till största delen producerat i . Det är den som bär det yttersta ansvaret för den svenska krigsmaterielexporten. I all synnerhet som den så aktivt medverkade till dess genomförande genom att fatta beslut om att ge särskilda exportkreditgarantier. Jag vill med utgångspunkt från ovanstående fråga ministern: 1.Avser ministern att ta initiativ till att förändra det nuvarande regelverket för krigsmaterielexport så att det finns klara gränser mellan vad som ska betraktas som lagliga transaktioner, otillbörlig påverkan och korruption på det att ingen ska sväva i tvivelsmål om att de affärer som genomförs sker på ett korrekt sätt? 2.Avser ministern att ta några initiativ till att förändra det nuvarande regelverket när det gäller krigsmaterielexporten så att affärer av denna omfattande och komplicerade karaktär kan hanteras på ett mer öppet och transparent sätt?
ip · GR10140 · 2003-11-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:140 av Per () till statsrådet om arbetskraftsinvandring råder fri rörlighet över nationsgränserna för varor och kapital. Reglerna för människors rörlighet har däremot inte hängt med i ekonomins förändring. Trots detta studerar och arbetar 150 miljoner människor utanför sina ursprungsländer. Tillgång till kunskap och arbetskraft är en förutsättning för att undvika arbetskraftsbrist och för att säkra en hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd. En rad rapporter från bland annat AMS, och pekar på en kommande brist på arbetskraft. Befolkningsstrukturen i kombination med prognoserna för arbetsmarknaden visar att det behövs fler som arbetar, vilket leder till att behovet av arbetskraftsinvandring till såväl som ökar. Förmågan att attrahera människor och kompetens är central för såväl framgångsrika företag som framgångsrika regioner och länder. som nation är dålig på att ta emot nya människor och ta till vara olika typer av kompetens. är också stängt för kunskap utifrån. Endast 400 personer beviljas permanent uppehållstillstånd. hade en betydande arbetskraftsinvandring. De som då kom hit hade högre förvärvsfrekvens och högre snittinkomster än svenska folket i allmänhet. förknippas invandrare, på grund av en missriktad omhändertagandepolitik, med arbetslöshet och utanförskap. Rörligheten är en nyckelfråga också för fattiga länder. De som arbetar utomlands sänder hem pengar i en storleksordning som motsvarar det samlade biståndet. genomförda undersökningar visar att en majoritet av svenska folket är positivt inställda till arbetskraftsinvandring. I finns en majoritet för att införa arbetskraftsinvandring. Regeringens position är däremot oklar. Regeringen har tidigare givit uttryck åt uppfattningen att arbetskraftsinvandring är bra i bristyrken. Tills har regeringen med tämligen populistiska argument motsatt sig vidgad arbetskraftsinvandring. Statsminister har bland annat varnat för massarbetslöshet i storstädernas förorter. gav regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning som ska utarbeta ett nytt regelverk, som ökar möjligheterna till arbetskraftsinvandring från länder utanför EU. I ställningstagande poängterades värdet och behovet av arbetskraftsinvandring. beslut stöddes av de borgerliga partierna och . Det har gått och utredningen har fortfarande inte tillsatts. Regeringens sätt att förhala utredningen visar på en nonchalans inför majoritetens vilja @ och detta är mycket allvarligt, inte enbart för att det fördröjer viktiga lagändringar utan framför allt ur ett demokratiskt perspektiv. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande frågor till . 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillgodose majoritetens vilja och tillse att en utredning om arbetskraftsinvandring kommer till stånd? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillgodose det behov av arbetskraft som eniga rapporter pekar på kommer att uppstå?
ip · GR10141 · 2003-11-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:141 av () till statsrådet om en öppnare arbetsmarknad Det finns tydliga indikationer på att det förekommer diskriminering på arbetsmarknaden på grund av hudfärg. Även när faktorer som språk, ålder, civilstånd och utbildning @ faktorer som ofta används för att förklara varför invandrade har svårt att få arbete @ rensas bort, kvarstår eller ökar skillnaderna. Att människor särbehandlas eller diskrimineras på arbetsmarknaden är oacceptabelt. Det är dessutom ett samhällsekonomiskt slöseri. I finns en stor outnyttjad arbetskraftspotential i form av omkring 10 000 högutbildade personer, som är födda i ett land utanför EU/EES. Detta framgår av en uppmärksammad studie som redovisas i Rapport 2002. Vidare är chansen för en person från att ha ett arbete, som han eller hon är kvalificerad för, lägre än för infödda svenskar, med hänsyn tagen till utbildning, ålder och kön. Även detta framgår av Rapport 2002. Grunden för den diskriminering som avses är kanske inte alltid medveten rasism, utan underliggande attityder och föreställningar om andra länders utbildning, kultur och personer. Det kan vara fråga om att andra människor betraktas som problem eller bortsorteras i arbetslivet. Ett näraliggande problem är de svenska myndigheternas senfärdighet med validering av utländska utbildningar och examina. Utbildning och även yrkeserfarenhet är en färskvara. Lång väntan på myndigheters beslut minskar värdet av en utbildning och försvårar introduktionen på den svenska arbetsmarknaden. Men att ändra attityder kräver ett långsiktigt strategiskt arbete. En väg mot detta är att öppna upp vår slutna svenska arbetsmarknad, inte bara för arbetskraftsinvandrare utan självklart även för de människor med utländsk bakgrund som kommer till av andra orsaker. En åtgärd som skulle förbättra situationen avsevärt för många som stängs ute från arbetsmarknaden är förbättrad validering av utländsk utbildning och examina. Regeringen har i regeringsförklaringen aviserat att man tänker tillsätta en valideringsdelegation. Validering av utländska examina anses svåra att göra och när den tar blir den meningslös. Det krävs därför fler konkreta åtgärder för att öppna upp arbetsmarknaden. Möjligheten att arbeta och försörja sig är en av de viktigaste vägarna mot integrering och delaktighet i samhället. Arbetsmarknaden måste öppnas för människor som stängs ute, eller hänvisas till den oskyddade svarta arbetsmarknaden för att få jobb i . Stat och kommun borde, som stora arbetsgivare kunna föregå med goda exempel på detta område. Så ser emellertid inte verkligheten ut. Sammantaget utgör personer med utländsk bakgrund av de sysselsatta inom offentlig sektor och inom privat sektor, detta framgår av en utredning genomförd av . Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande frågor till . 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öppna arbetsmarknaden för dem som stängs ute? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stat och kommun ska bli de förebilder de borde vara när det gäller att anställa människor med utländsk bakgrund?