ip · GQ10260 · 2003-03-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:260 av () till utrikesminister om svensk Kubapolitik I samband med att bröt ut passade på på att genomföra massarresteringar av ledande företrädare för demokratirörelsen. Mellan arresterades totalt 25 journalister och 53 demokratiaktivister. Razzior genomfördes mot 22 fria bibliotek varvid en stor mängd litteratur, videofilmer och annat material beslagtogs. Orsaken till att regimen nu fängslar en rad oppositionella är de framgångar demokratirörelsen haft . började demokratirörelsen få en inrikespolitisk styrka som den tidigare saknat. var i sammanhanget mycket centralt. Projektet är en namninsamling som framför krav om att en folkomröstning om demokratiska reformer ska genomföras på . 11020 namnunderskrifter lämnades in till nationalförsamlingen och initiativtagaren försiktiga bedömning var att ytterligare 15000 personer skrivit under projektet fram /03. I samband med att den amerikanska expresidenten , , besökte tog han i direktsänd TV upp . Detta var första gången som en bred allmänhet fick konkret information om ett av demokratirörelsens projekt. Som en reaktion på projektet anordnade regimen en massmobilisering där åtta miljoner kubaner tvingades skriva på ett upprop för att konstitutionen skulle ändras så att socialismen ska vara evig. Mobiliseringen var intressant eftersom regimen officiellt reagerat på demokratirörelsens arbete. En annan del av demokratirörelsen som varit mycket framgångsrik är rörelsen för fria bibliotek. Det finns över 100 fria bibliotek på . Det totala antalet registrerade besökare på de oberoende biblioteken uppgår fram till 182715 personer. Det är många som lånar böcker som inte officiellt vill skylta med sitt namn varför det även finns ett mycket stort antal oregistrerade låntagare. Utöver och de fria biblioteken finns det en rad politiska partier och organisationer som genomför olika projekt på för att bygga upp ett civilt samhälle och demokratisera landet. Den svenska socialdemokatiska Kubapolitiken har historiskt varit ytterst tvivelaktig. närde ledande socialdemokrater en beundran för som gjorde att en förståelse visades inför det faktum att är en diktatur som systematiskt nonchalerar mänskliga rättigheter. har det dock skett en mycket välkommen omsvängning i den socialdemokratiska Kubapolitiken. Biståndsminister sade sig i en riksdagsdebatt vara positiv till att skulle ge direkt stöd till demokratirörelsen på och biståndsministern har vidare tydligt fördömt de massarresteringar som genomförts. och andra som besökt har i samband med sina besök också träffat ledande företrädare för demokratirörelsen. Dessa kontakter har varit av mycket stor betydelse för demokratirörelsen. Dagens svenska Kubapolitik innebär dock bland annat att det inte sker några utbyten på högre nivå. Mot bakgrund av det anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till utrikesministern angående den svenska Kubapolitiken. 1.Vilken typ av stöd avser ministern att verka för beträffande demokratirörelsen på och när kommer stödet att börja ges? 2.Är ministern beredd att genomföra en resa till för att träffa ledande företrädare för demokratirörelsen och trycka på för införandet av demokrati och mänskliga rättigheter? 3.På vilket sätt driver på för att EU ska agera för att de företrädare för demokratirörelsen som arresterats ska friges?