ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR1070 · 2003-10-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:70 av () till statsrådet om helhetssyn på En infekterad debatt rasar om utjämningssystemen mellan landets landsting och kommuner. För min del anser jag det självklart att vi behöver ett solidariskt utjämningssystem, vars konstruktion dock självfallet kan diskuteras. Utifrån en helhetssyn på är ett väl fungerande utjämningssystem en förutsättning för att alla delar av landet ska kunna upprätthålla någorlunda likvärdiga välfärdssystem för medborgarna. Behovet av utjämning genom överföringar kan emellertid minska om varje kommun och region ges möjlighet att behålla en större del av de värden som produceras lokalt och på så sätt kan stärka sin skattebas. är det naturresursrika norra , inte minst mitt hemlän , utsatt för ett närmast kolonialt system. De stora rikedomarna som genereras från vattenkraften, skogen och malmen hamnar till övervägande del på helt andra håll. För att peka på vad det verkligen handlar om vill jag citera som skrev så här drastiskt i : "Kolonialismen i är av samma slag som spanjorernas i , fransmännens i , britternas i , ryske tsarens i och portugisernas i . Det rör sig om utsugning och storskalig kontroll av ekonomiska värden. Överallt handlar det om naturtillgångar." Ett konkret exempel på vad skriver om är i östra . I denna kommun produceras av landets vattenkraft, en värdeskapning på flermiljardbelopp , men ytterst lite av dessa rikedomar stannar lokalt. Detta trots att utbyggnaden av kraftigt begränsar förutsättningarna för turism, fiske, jord- och skogsbruk. Denna oerhört naturresursrika kommun tvingas att ha landets högsta kommunalskatt, vilket med lite perspektiv framstår som närmast absurt. Lägg till detta att staten bidrar till koncentrationspolitiken genom centralisera den statliga sysselsättningen, trots flera riksdagsbeslut om att åtminstone tillkommande statlig verksamhet i första hand ska lokaliseras utanför huvudstadsområdet. Enligt en aktuell kartläggning från har av de statliga myndigheter som bildats eller ombildats lokaliserats till . Med en helhetssyn på kan alla regioner ges förutsättningar att växa och utvecklas. Detta förutsätter att en "avkolonisering" av norra delen av landet inleds. Jag vill här peka på några konkreta åtgärder som kan stärka och övriga län i norr: Återföring av vattenkraftsmedel till de kommuner och regioner där värdeskapningen sker Beskattning av inkomster från utboägd skog i den kommun där fastigheten är belägen och inte där ägaren råkar vara mantalsskriven En medveten omlokalisering av statlig verksamhet från huvudstadsregionen till övriga landet En medveten satsning på att stärka öst@västförbindelserna på den Skandinaviska halvön. I ett närmare samarbete mellan exempelvis och Tröndelag ligger en stor framtidspotential Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge norra bättre möjligheter att ta till vara på de goda förutsättningar för tillväxt och utveckling som finns i denna naturresursrika region?
ip · GR1071 · 2003-10-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:71 av () till statsrådet om lika förutsättningar i hela landet Tillväxten i olika ut i olika regioner. Den sociala klyvningen fortsätter i ohämmad takt. Avsaknaden av en aktiv regionalpolitik i gör det allt svårare att erbjuda alla människor en hembygd med lika villkor och lika förutsättningar. Detta är olyckligt! I begreppet ingår fem län. Olikheterna i området är betydande. Allt ifrån till glesbygdskommunen , som har samma problem som många av de i debatten diskuterade norrländska glesbygdskommunerna. Begreppet som döljs bakom tillväxten i regioner är alltså mångfacetterat och bör analyseras djupare för att få en reell bild av tillväxtproblemen i . Som exempel kan nämnas att många mindre kommuner som åskådare har sett högskole- och universitetsorternas tillväxt, ofta på bekostnad av den egna tillväxten, och därefter aktivt verkat för att starta högskolefilialer i den egna kommunen. Så har exempelvis min hemkommun gjort. kommun är lokaliserat mellan upptagningsområdena för och . Att från dessa kommuner, initialt, få stöd för etablering av en högskolefilial har varit svårt. Kommunen har därför, i samråd med , etablerat en högskolefilial. Kommunen har därmed fått ta stora kostnader för att på detta sätt kunna vända en negativ befolkningstrend. Exemplen kan mångfaldigas men resultatet är detsamma. Det uppfattas av drabbade kommuner som om tillväxten endast ska tillåtas i de större tätorterna. Mot bakgrund av vad som anförts vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att agera för att ge alla regioner lika villkor och förutsättning i sin utveckling och tillväxt?
ip · GR1072 · 2003-10-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:72 av () till statsrådet om @ står för av befolkningen i . av rikets ekonomi samt ännu större andel av den ekonomi som är i tillväxt finns här. Detta är ett vanligt sätt att beskriva @ . Men om vi tittar lite närmare på den geografiska kartbild som innefattar kan vi se att även på den kartbilden ingår det kommuner som har problem och som inte känner igen sig i en beskrivning som innefattar en allmän tillväxt. Det vore positivt om dessa kommuner kunde få bättre förutsättningar att också tillhöra denna beskrivning. Avståndet mellan kommuner inom och de kommuner som gränsar till är inte stort. Det finns bra och någorlunda tillförlitliga kommunikationer som kan användas för pendling. Jag menar att det inte kan vara tillväxtfrämjande att ensidigt fokusera på att bygga bostäder på orter där det är för trångt. I stället bör boendet fördelas på fler orter i och kring regionen. Det kan inte vara tillväxtfrämjande att ensidigt stimulera boendet i . Detta genom att lämna ett större bidrag till att bygga lägenheter där, än i övriga delar av och angränsande orter. Därför vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att utjämna situationen för kommunerna i och i nära anslutning till ? Vad avser statsrådet att göra för att kommunerna i och i nära anslutning till på bästa sätt ska kunna samarbeta om bostäder, kommunikationer samt arbetsplatser?
ip · GR10100 · 2003-11-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:100 av () till finansminister om reducerad moms på restaurangtjänster lade ett förslag om förenkling avseende reglerna om reducerade momssatser. Förslaget innebär i korthet att alla EU:s medlemsstater ska ha samma möjligheter att kunna tillämpa reducerade momssatser och att den exklusivitet som resultatet av undantagsregler som vissa medlemsländer har försvinner. I förslaget förs bland annat restaurangtjänster till den lista med varor och tjänster på vilka reducerad moms får tillämpas inom EU. Förslaget kommer sannolikt upp för beslut i ministerrådet . har i förhållande till flertalet andra EU-länder en betydligt högre restaurangmoms. Det innebär sämre förutsättningar för som turistland jämfört med övriga EU-länder. Till följd av exklusiva undantagsregler har 8 av 15 EU-länder möjligheten at tillämpa en reducerad moms på restaurangtjänster, vilken man också utnyttjar. Övriga medlemsländer saknar den möjligheten, däribland . Ett annat skäl är den snedvridning av konkurrensen inom som den högre momssatsen på restaurangtjänster jämfört med momssatsen på livsmedel i matvarubutik och hämtmat, jämfört , ger upphov till på momsområdet gör att den snedvridningen är svår att korrigera. En förutsättning för att kunna sänka momsen på restaurangtjänster i är att ministerrådet beslutar i enlighet med kommissionens förslag. Min fråga till finansministern är: Avser ministern att stödja förslag om förenkling avseende reglerna om reducerade momssatser på restaurangtjänster?
ip · GR10102 · 2003-11-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:102 av () till statsrådet om ungdomars situation Ungdomar är betydelsefulla. Ungdomar är inte bara framtiden. De är också en viktig del av samhället. antog ett antal mål för den nationella ungdomspolitiken. Bland annat slås fast att ungdomar ska ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. Ungdomar ska ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och deras engagemang, skapande förmåga och kritiskt tänkande ska tas till vara som en resurs. demografiska utveckling @ med en åldrande befolkning och allt färre som ska försörja alltfler @ är problematisk. För att bättre tillvarata den kraft och de resurser som unga människor utgör bör riksdag och regering därför särskilt uppmärksamma ungdomars livssituation. I dagens samhälle behöver ungdomar gymnasieutbildning i allt högre utsträckning samt dessutom ofta annan utbildning för att kunna få en anställning. har också åtskilliga förstärkningar och insatser gjorts för att bland annat stimulera och underlätta för ungdomar att studera. går exempelvis av gymnasieeleverna vidare till högre studier vid universitet och högskolor. Dock är det mycket problematiskt att av ungdomskullarna inte fullföljer sina studier utan lämnar gymnasiet med ofullständiga betyg. Detta innebär att många ungdomar hamnar utanför i tidig ålder och får därmed svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. De drabbade hamnar i en ond cirkel, med försvagad självkänsla, bristande motivation och känslor av att inte vara behövd. Därutöver ges den enskilde inte möjlighet till egen försörjning genom arbete. I när arbetslösheten är i stigande vittnar många unga om att kommunernas ungdomsansvar inte fungerar på ett tillräckligt sätt. Alltfler ungdomar, som inte klarat gymnasiestudierna på ett tillfredsställande vis, studerar vid våra folkhögskolor och komvuxenheter. I förlängningen innebär detta att de vuxna som är i behov av dessa studieformer inte kan beredas plats. ökar ungdomskullarna igen. Om nuvarande trend håller i sig @ med en hög andel ungdomar som lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg som därmed utestänger dem från möjligheter @ behövs beredskap för att möta dessa ungdomars behov och förväntningar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att särskilt uppmärksamma ungdomars livssituation? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för de ungdomar som lämnar gymnasiet med ofullständiga betyg?
ip · GR10103 · 2003-11-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:103 av () till statsrådet om AB En sammanställning gjord av visar att köerna hos AB uppgår till . I vissa regioner kan väntetiden uppgå . Detta är resultatet av det monopol på bilbesiktningar som AB har. En statlig utredning (SOU 1992:115, Kontroll i konkurrens) har tidigare visat att bilprovningsmonopolet inte bara leder till en dålig service för landets bilister utan även till en årlig samhällsekonomisk förlust . Sannolikt är den samhällsekonomiska förlusten ännu högre än då utredningen gjordes. Även har föreslagit ett avskaffande av AB monopol och en övergång till en marknad där certifierade företag i konkurrens tillåts genomföra bilbesiktningar, vilket är den normala ordningen i övriga europeiska länder. En avreglering skulle också, enligt den tidigare nämnda utredningen, genom möjliga synergieffekter med annan verksamhet göra det möjligt att etablera besiktningsstationer på platser och orter med ett mindre befolkningsunderlag än . Många skulle få en kortare väg till närmaste besiktningsstation, vilket i sin tur leder till både ekonomiska och miljömässiga vinster. Det är oacceptabelt att svenska bilister ska tvingas vänta i månader på en besiktningstid, sitta i timslånga köer och ta ledigt från jobbet för att klara av en så enkel sak som att besiktiga bilen. Mot bakgrund av den uppkomna situationen undrar jag vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att komma till rätta med problemen inom bilprovningsverksamheten.
ip · GR10104 · 2003-11-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:104 av () till försvarsminister om försvarets situation "I årets budget riktar regeringen skarp kritik mot hur försvaret sköts. Förändringarna har gått för långsamt, ambitionsnivån är för låg, materielbeställningarna har blivit för vidlyftiga, bristerna i den interna kontrollen är allvarliga". Det dras slutsatsen i att "försvaret är nu en av våra värsta krisbranscher". Vi har ju också i försvarsutskottet analyserat och låtit utreda vad som hänt med de beslut vi fattat. Vad som förvånar mig är att statsrådet tycks tveka och starkt ifrågasätta den utredningen. Statsrådet sade i frågestund : "Jag vill säga att jag är rätt tveksam till en del av de slutsatser som jag hört redovisas". Det här ser jag som allvarligt. Statsrådet säger vidare i den aktuella debatten att hon vill "titta på underlagen" i nämnda utredning. Som ledamot av utskottet ser jag allvarligt på de slutsatser som utredaren presenterat. Jag känner Thulstrup som en person som är mycket kunnig inom försvarsområdet, som är mycket noggrann med vad han skriver och en person som inte tar till överord i sina beskrivningar. Med anledning av vad som framkommit undrar jag vilka åtgärder som statsrådet tänker vidtaga för att åtgärda de brister som framkommit i nämnda utredning?
ip · GR10105 · 2003-11-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:105 av () till finansminister om skatt för ideella föreningar Efter en dom om Sjömanshem i Regeringsrätten (RÅ 2001 ref.17) har skattemyndigheterna i börjat ifrågasätta de ändamål som stiftelser delar ut bidrag till. har skattemyndigheterna inriktat sig på att kontrollera till vilken grad stiftelserna delar ut bidrag. Enligt lagen finns det sex olika områden som är så kvalificerade att skattefrihet medges. Dessa är: vård och uppfostran av barn, undervisning och utbildning, vetenskaplig forskning, hjälpverksamhet bland behövande, nordiskt samarbete samt stärkande av försvar. Med anledning av att skattemyndigheterna börjat kontrollera ändamål i stället för grad av givande har en rad underliga effekter uppstått. Organisationer som främjar vård och uppfostran av funktionshandikappade och sjuka barn har underkänts som kvalificerade, medan organisationer som främjar vård av friska barn är kvalificerade till skattefrihet. Andra organisationer som drabbats av den nya och hårdare bedömningen är de organisationer som främjar människor med sjukdomar, äldre och organisationer mot kvinnomisshandel. Min fråga till finansministern är därför: Vad avser finansministern att göra för att även ändamål som rör funktionhindrade och sjuka barn, misshandlade kvinnor, gamla och sjuka ska betecknas som kvalificerade och därför få bidrag från begränsat skattskyldiga stiftelser? Avser ministern att se över lagstiftningen för vilka ändamål som ska avses som kvalificerade?
ip · GR10108 · 2003-11-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:108 av () till justitieminister om vissa sexualbrottsfrågor Enligt nuvarande lagstiftning är det brottsligt att ha sexuellt umgänge med någon annan genom att otillbörligt utnyttja att denna person befinner sig i vanmakt eller annat hjälplöst tillstånd eller lider av en psykisk störning. För att utnyttjandet ska anses vara otillbörligt krävs att förövaren ska ha insett att offret befunnit sig i ett sådant hjälplöst tillstånd. Det räcker således inte med att rätten slagit fast att offret i fråga befunnit sig i ett hjälplöst tillstånd och att förövaren har haft sexuellt umgänge med honom eller henne. Den uppmärksammade så kallade Tumbadomen är ett av många exempel på att vår nuvarande lagstiftning inte kan skydda dem som utnyttjats sexuellt. Där friades männen eftersom de inte hade kunnat inse att kvinnan befunnit sig i ett hjälplöst tillstånd. Kvinnan hade vid övergreppen en alkoholkoncentration motsvarande i blodet och hon hade även rökt cannabis. Samhället måste kunna skydda och stödja offer för sexuella övergrepp. Några av de åtgärder som måste vidtas i arbetet med att förbättra brottsoffrens situation är utbildning och fortbildning för de grupper som i sitt dagliga arbete kommer i kontakt med brottsoffer. Dessa måste erhålla relevant kunskap om brottsoffers situation och behov. Vidare ska ingen som vågat anmäla att de utsatts för sexuella övergrepp behöva svara på frågor om de burit utmanande kläder eller agerat inbjudande när brotten begicks. Det är fruktansvärt att de som vågat anmäla sexuella övergrepp och våldtäkter är de som i själva verket ställs till svars. Offren måste kunna lita på att förövarna straffas. Justitieminister måste vidta åtgärder och visa att han står på de utnyttjades sida. Vilka lagstiftningsåtgärder avser justitieministern att verka för för att bättre skydda personer som utnyttjats sexuellt? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att garantera att de som i sitt arbete kommer i kontakt med brottsoffer som utsatts för sexuella övergrepp ska få den utbildning och fortbildning som behövs?
ip · GR10109 · 2003-11-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:109 av () till justitieminister om fakturabedrägeri Flera tusen konsumenter runtom i landet har drabbats av bluffakturor och hotfulla krav när de vägrat att betala för tjänster som de inte köpt. Främst handlar fakturakraven om modemkapningar och betaltjänster via Internet. De drabbade känner sig maktlösa och även rädda på grund av bluffmakarnas metoder. I sin förtvivlan vänder sig de drabbade till kommunernas konsumentvägledare, där många nu drunknar i samtal rörande bluffakturor. En rad anmälningar inkommer även till polisen men detta hindrar inte bluffmakarna att fortsätta bedriva sin verksamhet. Det senaste är att blufföretagen blivit tuffare och även går vidare till domstol för att driva in sin fordran. har uppmärksammat problemen med bluffakturorna och erbjuder konsumenterna dataprogrammet Bluffstopparen som kan laddas ned från deras hemsida. Bluffstopparen är ett försök att hejda Internetbedrägerierna genom att den fungerar som en portvakt. Modemkapningar sker mot Internetanvändare utan att de är medvetna om detta. Att bli uppkopplad till en betaltjänst ofrivilligt utan en aktiv handling från Internetanvändaren måste vara olagligt! Är bluffbolagens verksamhet olaglig måste den bekämpas. Finns det brister i konsumentlagstiftningen måste den kompletteras. Jag vill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att stoppa den accelererande verksamheten med bluffakturor?
ip · GR10110 · 2003-11-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:110 av () till miljöminister om fattade beslut om 1998. Tanken med var att ta ett samlat grepp på miljöfrågorna samt att fokusera och lyfta fram vikten av miljöarbetet. Kravnivån på företag och organisationer höjdes. Att ska vara ett föregångsland där långsiktigt hållbart miljöarbete är av hög prioritet är nog de flesta överens om. Problemet är att inte fått de effekter som den dåvarande majoriteten hade tänkt sig. I stället för att vara ett kraftfullt instrument i kampen för en bättre miljö har kommit att bli orsak till omfattande administrativa bekymmer både för tillsynsmyndigheter och för företag och organisationer. Ett av problemområdena i balken är miljösanktionsavgifterna. Två exempel på detta: En företagare på lämnade in en anmälan om solarieverksamhet . Han påfördes en miljösanktionsavgift på 5000kr och dömdes i hovrätten till 30 dagsböter. En sådan dubbelbestraffning för en försenad blankett kan knappast anses vara rimlig. Hade samma blankett varit försenad i en annan kommun hade saken med största sannolikhet över huvud taget aldrig anmälts till åklagare. En färghandlare i missade att märka fyra färgburkar på lagret med blindskrift och påfördes en miljösanktionsavgift på 30000kr. Ledamöterna i nämnden insåg orimligheten i miljösanktionsavgiften och sänkte beloppet till 15000kr, och bröt därmed mot lagen. Dessa fall kan jämföras med . Där underlät ledamöterna i miljönämnden att påföra miljösanktionsavgifter på företag som lämnat försenade miljörapporter. Deras agerande strider mot lagen och politikerna har dömts till dagsböter av hovrätten. Det finns en rättsosäkerhet i att kommuner tillämpar lagen på olika sätt. Och det innebär att vissa företag får konkurrensfördelar genom att de är belägna i kommuner där de kommunala tjänstemännen inte följer lagen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vad avser miljöministern att göra för att komma till rätta med de orimligheter som för med sig för svenska småföretag? Vad avser miljöministern att göra för att lagen ska tolkas på ett likvärdigt sätt i hela landet?
ip · GR10111 · 2003-11-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:111 av de () till miljöminister om buller, och byggandet i Gällande lagar, till exempel , gör ingen skillnad på om hus byggs på landet eller i en storstad. Samma krav på till exempel bullernivåer gäller. Var och en förstår att det är en stor skillnad när det gäller bullernivåer om man ska bygga i eller utanför . Problemet är inte att det går att bygga i med gällande lagstiftning. Problemet är att byggandet av bostäder stoppas i med hänvisning till befintlig lagstiftning. Det kan inte vara rimligt att samma miljökrav fullt ut ska gälla i en storstad som på landsbygden. Är ministern beredd att se över befintlig lagstiftning så att det blir lättare att bygga bostäder i storstäderna? Denna fråga ställde jag till miljöministern. Svaret blev "jag anser att den nuvarande lagstiftningen väl tillgodoser möjligheterna till avvägning i bedömningen av hur riktvärden om buller ska tillämpas @@@ Jag är därför inte beredd att föreslå några åtgärder med en sådan inriktning." Landshövdingen i ser även han problemet. Med tanke på att bostadsbyggandet i minskar och att det är långt till Socialdemokraternas vallöfte om 20000 nya lägenheter i måste jag åter aktualisera min frågeställning . Jag vill därför ställa följande frågor till miljöministern: Är miljöministern beredd att se över befintlig lagstiftning så att det blir lättare att bygga bostäder i storstäderna? Vilka andra åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att få fart på byggandet i ?
ip · GR10112 · 2003-11-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:112 av () till statsrådet om den enskildes makt över arbetstiden lämnade ordföranden för arbetstids- och semesterregler (KNAS) över delbetänkandet Tid @ för arbete och ledighet (SOU 2002:58) till statsrådet . I betänkandet föreslogs bland annat en arbetstidsminskning samt en möjlighet att ta ut semester som del av dag. Från liberalernas sida motsatte vi oss en arbetstidsminskning @ problemet i är inte att vi arbetar för mycket utan att antalet arbetade timmar minskar. Däremot välkomnade liberalerna möjligheten att ta ut semester som del av dag. liberalernas övertygelse är att stress i första hand uppstår på grund av att människor saknar makt över sin vardag. En del av lösningen är att ge människor en större makt över sin arbetstid. En lag bör införas som ger den enskilde möjlighet att ta ut ledighet i timmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill kan använda timbanken för att korta sin normalarbetstid under längre eller . ska det vara möjligt att ta ut tiden i timbanken som lön. Majoriteten i KNAS kom också i det delbetänkande som ovan nämnts fram till ett förslag som bygger på en timbank. Det finns dock två centrala skillnader mellan kommitténs förslag och . För det första föreslår majoriteten att det ska lagstiftas om fem nya lediga dagar; det rör sig således om en påtvingad arbetstidsförkortning. För det andra betror majoriteten inte den enskilde att välja att ta ut tiden i timbanken i form av lön. Trots de skillnader som föreligger mellan förslag och kommittémajoriteten är det bekymmersamt att arbetslivsministern verkar ha lagt kommitténs förslag om en timbank i en byrålåda. Det är dessutom en smula anmärkningsvärt att den , som lade förslaget när han var ordförande i , nu som arbetslivsminister verkar ha övergivit detsamma. Det brådskar med åtgärder som kan göra något åt sjukskrivningarna. En mer flexibel arbetstid skulle vara ett viktigt steg för att få det så kallade livspusslet att gå ihop. Mot bakgrund av det sagda vill jag ställa följande frågor till arbetslivsministern: 1.Ämnar ministern presentera något förslag om timbank utifrån det betänkande som ordföranden för arbetstids- och semesterregler (KNAS) lämnade över till statsrådet (SOU 2002:58)? 2.Ämnar ministern vidta några andra åtgärder för att öka den enskilde arbetstagarens inflytande över arbetstiden?