ip · GQ10153 · 2003-02-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:153 av () till finansminister om konstnaderna för trängselavgifter I samband med diskussionerna om en ny politisk bas för ministären överenskom tre partier, Socialdemokraterna, , i det så kallade 121-punktsprogrammet, bland annat om att tillåta införandet av kommunala trängselavgifter @ som mer adekvat borde benämnas ransoneringsavgifter eller biltullar @ syftande till att möjliggöra införande av sådana bilistkostnader i . För detta krävs särskild lagstiftning. @ närmare bestämt den 5 och @ träffas företrädare i olika konstellationer från skilda partier och kommuner i för att överlägga om följderna av 121-punktsprogrammets trängselavgiftsmöjlighet. Inför sådana överläggningar behöver visshet om regeringens syn på en rad frågor föreligga. ska dessutom den statliga Stockholmsberedningen lägga fram förslag till lagstiftning för regeringen. Huvududsekreteraren i beredningen anser att biltullar (trängselavgifter/bilavgifter) är en skatt, vilket innebär @ enligt min mening @ att det är logiskt att och dess skatteutskott ska bereda och ta ställning till lagstiftningen samt dessutom skattens omfattning och höjd. Som bekant utövas svenska folkets rätt att sig beskatta av allena. bör @ enligt min mening @ under inga förhållanden avhända sig sin grundlagsstadgade rätt, tillika skyldighet, att besluta om alla former av skatter, oavsett vad dessa sedan kallas: tullar, avgifter eller vad det vara må. Eftersom det också utöver denna definitionsfråga om vad som benämns trängselavgifter egentligen är, finns en rad andra för obesvarade frågor. Därför väcks denna interpellation i syfte att inför kommande utredningsarbete och eventuellt riksdagsbeslut klargöra både det fiskala och det finansiella ansvaret vid införande av biltullen/trängselavgiften. Av särskilt kommunalt intresse är det dessutom att klargöra vem som bär ansvaret för kostnaderna för de investeringar som behövs för att införa biltullar/trängselavgifter i . Bakgrunden är denna: 1.Stockholmsregionens roll som tillväxtcentrum för hela landet är oomtvistlig och dess fortsatta utveckling är därför av central betydelse för att trygga hela framtida välstånd. 2.En avgörande faktor för att ska kunna spela denna roll är att den eftersatta kommunikationsapparaten rustas upp och byggs ut. 3.Framkomligheten måste ökas för både person- och varutransporter. 4.Huvudlinjen måste @ enligt min mening @ vara en kraftig utbyggnad av kollektivtrafiken. Dagens diskussion om den växande biltrafiken och om biltullar/trängselavgifter ska ses mot bakgrund av bristerna i kollektivtrafiken och otillräckliga investeringar i vägar, tunnelbana och järnvägar . 5.Huvudstadsregionen har en fjärdedel av landets totala trafikarbete, men har fått nöja sig med av de statliga väganslagen. Även i fråga om den spårbundna trafiken har blivit styvmoderligt behandlat. 6.Tydligast syns dagens katastrofala trafiksituation i ändlösa köer längs infartsleder och i innerstaden. 7.Detta har resulterat i två snabbt växande problem: A.Huvudstadsregionen hotas av tudelning mellan norr och söder med svåra ekonomiska och sociala konsekvenser. B.En närmast total trafikinfarkt hotar huvudstadens kärna, landets viktigaste arbetsområde och rikets ekonomiska centrum. Vad bör i detta läge prioriteras? Enligt min mening behövs ytterligare ökad kollektivtrafikandel av det samlade transportarbetet i , detta trots att regionen har en av världens högsta kollektivtrafikandelar. Det kräver systematisk utbyggnad av den spårbundna trafiken, särskilt tunnelbanan. Där finns stora eftersatta investeringar, ingen betydande nybyggnad har skett trots mycket stor befolkningstillväxt i hela regionen. Regionen som helhet har dock @ genom @ tagit sitt finansiella ansvar. måste staten, genom riksdag och regering, ta sitt. Staten måste @ också enligt min mening @ finansiera de investeringar som är statliga åtaganden så att kan fortsätta att fungera som landets huvudstad. Det är en lika viktig sak för tillresande från hela övriga landet som för boende i att huvudstad inte förvandlas till ett trafikinferno. i har i valrörelsen tydligt sagt nej till införande av biltullar/trängselavgifter i regionen. Väljarna kan lita på att står fast vid att vad vi sade före valdagen också gäller därefter. Regering och riksdag ska i praktiken inte tvinga eller någon annan kommun att införa biltullar/trängselavgifter. Förslag från den politiska majoriteten i föreligger emellertid nu att införa vad som kallas trängselavgifter i . Det är från liberala utgångspunkter oacceptabelt att billtullar/trängselavgifter på eller regional nivå trumfas igenom via en politisk uppgörelse på riksnivå. Den fråga som därför inställer sig på finansieringsområdet är vem som ska betala de betydande tekniska investeringar @ beräkningar som gjorts visar att det handlar om @ som införandet av biltullar/trängselavgifter innebär. Ska invånare stå för denna utgift? Eller invånarna i hela ? Eller @ som finansborgarrådet i () säger sig förutsätta @ staten, det vill säga samtliga invånare i vårt land? Jag vill med anledning av ovanstående fråga finansminister följande: Är införandet av biltullar/trängselavgifter att betrakta som en skatt eller en avgift? Kommer finansministern att verka för finansborgarråds begäran att staten bestrider de investeringar som ett införande av biltullar/trängselavgifter i medför @ och därmed hålla skattebetalarna i skadeslösa?