ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10114 · 2003-11-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:114 av () till utbildningsminister om studenters ekonomi studenter kämpar mot en allt svagare ekonomi. har nya beräkningar blivit kända och de avslöjar en skrämmande verklighet. De siffror som citerades beskriver perioden . Siffrorna i denna debatt kommer från för privatekonomi och har sammanställts av med utgångspunkt i den årliga skriften Ungdomsekonomen. Studenternas disponibla belopp efter det att "nödvändiga utgifter" täcks har minskat till 807kr. För att få en ännu tydligare bild av de svårigheter som drabbar den undersökta gruppen behöver man också komma ihåg att återbetalning av studielån har ändrats, att det är mycket svårt att få avskrivning av skulderna. Som bekant kan människor som avslutar sina studier inte alltid finna välbetalda jobb, men att de obönhörligen ställs inför krav på återbetalning av studieskulderna. Det blir alltså allt svårare för de unga att ägna sig åt djupgående studier eftersom nuvarande stödsystem ger dem en svag ekonomi och lägger på dem ständigt ökande skuldbördor. Utan överdrift kan man påstå att de unga som tidigt engagerar sig på studiebanan straffas av samhället @ framför allt om man jämför de unga studenternas situation med de fördelar som staten erbjuder äldre personer som startar studier med stöd av den mycket generösa AMS-finansieringen via det nya rekryteringsbidraget för studenter . Denna jämförelse leder tankarna till en kanske oavsiktlig men förödande diskriminering av unga studenter. Det är i de unga åren som inte bara inlärningsprocessen utan också mottagligheten mot tidigare oformulerade tankar och kraften att ge uttryck till det nya är som störst hos de flesta av oss. Det är därför obegripligt att det svenska utbildningssystemet inte tillräckligt starkt uppmuntrar och stöder de ungas inträde i den högre utbildningen och i högt kvalificerade yrken. Välkända folkpartikrav behöver upprepas i detta sammanhang. Totalbeloppet för studiemedel bör höjas, studerande med barn bör få bättre ekonomi, den så kallade fribeloppsgränsen bör avskaffas @ de unga som både studerar och arbetar ska inte straffas för detta. Med hänsyn till de nya beräkningar om studenternas @ och i första hand de unga studenternas @ drastiskt försämrade ekonomi vill jag fråga: Avser utbildningsministern att korrigera de uppenbara orättvisorna i behandlingen av unga studenter? Har utbildningsministern handlingsplaner för förbättringar av de unga studenternas ekonomi?
ip · GR10115 · 2003-11-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:115 av () till justitieminister om tingsrätter i Det pågående reformeringsarbetet av tingsrättsorganisationen diskuterades så sent som här i kammaren. beslutade då att reformarbetet ska fortsätta och då stegvis region för region. Förändringarna bör dock inte, enligt uppfattning, omfatta alltför begränsade områden, då det kan leda till att en tingsrätt kort efter sammanslagningen blir föremål för en ny organisationsförändring. ansåg även att regeringen också i fortsättningen ska vara den som beslutar om indelning i domsagor. Jag vill med anledning av detta ta upp frågan om tingsrätterna i , som torde vara nästa region i det fortsatta reformeringsarbetet. och är två mindre tingsrätter, båda med speciella geografiska förhållanden. har ett 30-tal anställda, därav fyra domare. Eftersom jag bor i och därför har mer kunskaper om denna tingsrätt vill jag ta den som exempel, men förhållandena är i mycket lika för Tingsrätten i , om än med mindre tal. Om läggs ned och verksamheten flyttas till , är detta mycket olyckligt ur medborgarperspektiv. Ska man använda sig av allmänna kommunikationer från till exempel , från , behöver man anslå för att tala för sin sak. I en sammanslagning måste man således ta hänsyn till de geografiska förhållanden och befolkningsstrukturen. Detta tycker jag särskilt gäller för . Ett av de tyngsta argumenten för omorganisation är ekonomiska. Jag vill därför fråga ministern vilka besparingar han skulle se vid en eventuell sammanslagning av tingsrätterna i . Under en månad med , , hölls förhandlingar i under 19, många dagar med flera förhandlingar . Hade inte tingsrätten funnits i skulle 40 domare och 30 protokollförare behövt resa till . skulle kostnaden enbart för restiden bli . var 215 personer inblandade: parter, åtalade, advokater med flera. Endast advokaternas spilltid för resor skulle kosta närmare 60000kr för en månad. Till detta kommer alla andra extrakostnader. Domsagan omfattar kommun med ca 72000 invånare, med och omkring 80000 på en yta större än . Domsagans storlek och mängder mål torde innebära att kostnadsbesparingen med endast ett tingsställe i skulle bli mycket begränsad, om inte till och med dyrare. Största andelen mål i @ och i resten av länet med @ handlar om vardagsjuridik och avgörs bäst nära de direkt berörda. För tillgängligheten, ur medborgarperspektivet bör alltså Tingsrätterna i och inte läggas ned. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att, mot bakgrund av vad som anförs i interpellationen, verka för att Tingsrätterna i och inte läggs ned?
ip · GR10116 · 2003-11-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:116 av tredje vice talman () till utrikesminister om stödet till demokratirörelsen på Tyvärr råder i , och på många andra håll, fortfarande en stor okunskap om förhållandena på , en näst intill naiv syn på den kommunistiska diktaturen. Det visar inte minst den förre vice statsministerns uttalande i för någon vecka sedan. Det finns en myt om att man på lyckats skapa ett socialt jämlikt samhälle. Reseföretag som erbjuder semesterresor till beskriver det som ett karibiskt paradis. Visst är det lätt att förföras av denna ö, men sanningen är den att fattigdomen är utbredd, ojämlikheterna många och förtrycket fruktansvärt och värre än . genomfördes en arresteringsvåg av oppositionella politiker och oberoende journalister, som efter summariska rättegångar dömts till fängelsestraff . finns över 350 politiska fångar på som lever under fruktansvärda förhållanden. Inga människorättsorganisationer tillåts komma till . Detta har uppmärksammats tidigare i kammaren under ett par interpellationsdebatter (och ). och EU har fördömt arresteringarna och förre utrikesministern gav i kammaren uttryck för ett tydligt stöd för demokratirörelsen på . lovade att regeringen skulle undersöka hur biståndet till demokratirörelsen skulle kunna öka. Hon var också positiv till ett högnivåbesök på . nås vi av information om att till exempel det kristdemokratiska partiet, Movimiento , MCL, har en stor tillströmning av medlemmar. Men regimen visar inga tecken på att mjukna @ tvärtom! De personer som väljer att stödja de demokratiska krafterna och deras familjer trakasseras systematiskt. Säkerhetspolisen hotar med att de kommer att mista arbetet, de sprider falska rykten, genomför oanmälda husrannsakningar och utsätter sina offer för täta visiteringar. Den som trots detta inte kroknar får räkna med att bli arbetslös och utstött från samhället. I denna situation är det mycket viktigt att vårt stöd till demokratirörelsen, och dem som är utsatta för förtryck, är tydligt och synligt! Det stöd som ges till demokratirörelsen på genom direkta kontakter mellan råd för demokrati och utveckling och MCL och av andra, till exempel av den liberala biståndsorganisationen till den fria biblioteksrörelsen, är konkret och effektivt och borde förstärkas. Även ett högnivåbesök skulle stödja de oppositionella demokratiska krafterna på , och vara ett sätt att bilda opinion och tydliggöra inställning till den kubanska diktaturen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Avser ministern att öka biståndet till demokratirörelsen på och i så fall hur? Avser ministern att medverka till att ett högnivåbesök kommer till stånd hos de oppositionella organisationerna på ?
ip · GR10117 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:117 av () till justitieminister om beslag av blodprov ur I ett inlägg på under rubriken påstår socialminister att jag "undanröjer tilltron till rättsstaten" när jag hävdar att polisen hade rätt att beslagta blodprovet ur . Bakgrunden är välkänd. Efter det tragiska mordet på utrikesminister kom polisen @ efter inledande felsteg @ att starkt misstänka en 24-årig person vars identitet man kände till. Då fattade man beslut om att ta i beslag vederbörandes blodprov från . Visst är det så att lagen om biobanker inom hälso- och sjukvården anger vad som är ändamålet med . Men är det så att detta hindrar att ett prov ur biobanken tas i beslag som led i en brottsutredning? Enligt 27 kap. 1 § får vilket föremål som helst, som skäligen kan antagas äga betydelse för utredning av brott tas i beslag. Det är en allvarlig anklagelse som socialministern uttalat, och frågan är om justitieministern delar sin regeringskollegas uppfattning i det här avseendet. Justitieministern får inte uttala sig i det enskilda fallet, men här är frågan @ vad är gällande rätt. Jag anser vidare att frågan om införandet av ett heltäckande DNA-register bör utredas. Ett sådant kan inte anses integritetskränkande, då det omfattar alla i landet. Inte heller kan det missbrukas till exempel av en försäkringsgivare för att undersöka förekomsten av ärftliga sjukdomar eller dylikt. Ett sådant register skulle däremot kunna vara mycket effektivt för att motverka brott som till exempel våldtäkt, där gärningsmännen lämnar spår som snabbt kan identifiera dem. Om ett barn har kidnappats och man misstänker att det förts någonstans där man hittar spår i form av blodfläckar, hårstrån eller liknande skulle ett sådant register kunna innebära att barnet kan räddas. Vi kan inte, menar jag, avstå från att använda en möjlighet som teknikens utveckling ger och som inte kan anses integritetsskadligt, när det finns så mycket att vinna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser justitieministern att vidta åtgärder med anledning av rättsläget när det gäller beslag ur biobanker som till exempel ? Är justitieministern beredd att utreda frågan om ett för landet heltäckande DNA-register?
ip · GR10118 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:118 av () till justitieminister om behandlingprogram för dem som döms för våldtäkt har alltfler våldtäkter rapporterats. Det verkar vara en mycket negativ trend vi ser i vårt samhälle. kan man till exempel läsa rubriken "Sex anmälda våldtäkter ". Det skedde på olika platser runtom i landet. , , , och drabbades den aktuella helgen. Att den 15-åriga flickan i utsattes för gruppvåldtäkt är naturligtvis fruktansvärt. Varje sådant övergrepp riskerar sätta psykiska och fysiska spår för livet. Därför är det så oerhört viktigt att samhället reagerar med kraft för att motverka den negativa trend vi nu ser. anmäldes 2 184 våldtäkter, vilket är en ökning jämfört med . ledde till åtal. Det visar på att vi behöver sätta in alla möjliga åtgärder för att förhindra ökningen men också på att få tag på och straffa dem som utfört dessa hemska dåd. Att andelen minderåriga förövare ökar är mycket allvarligt. Det måste innebära att unga pojkar har en snedvriden sexualsyn och att de tror sig ha rätt att utsätta flickor för övergrepp. På Internet sprids mycket skräp med en förnedrande kvinnosyn. Det finns till exempel spel på nätet där man kan få poäng om man våldtar en kvinna, och allsköns Internetsidor som ger en helt fel bild av kvinnors sexualitet. Allt detta uppmuntrar unga pojkar att ta sig rättigheter med våld. I den uppmärksammade våldtäktsdomen i Tumbamålet skönjer man via medierna att männen vill påskina att kvinnan ville bli utsatt för ständiga sexuella övergrepp. Om detta är en attityd som kommer få fotfäste kommer kvinnor i gemen att bli alltmer utsatta för olika övergrepp. Män som tror sig veta vad kvinnor vill ha i sexuellt hänseende är ett potentiellt hot mot varje kvinna. Det visar på att dessa män behöver lära sig att man inte tar sig rättigheter till sex utan att det måste vara något ömsesidigt. Domen visar också att lagstiftningen måste skärpas på området. De unga minderåriga som begår övergrepp måste lära sig att detta inte är acceptabelt. döms vissa personer som tagits för "rattfylla" till behandlingsprogram. Män som våldfört sig på kvinnor bör vid sidan av andra straff också kunna dömas till ett behandlingsprogram. Där bör sexualkunskap och hur kvinnor ser på sin sexualitet ingå. Där kan även ingå kunskap om brottsoffrets upplevelser och vilka konsekvenser våld mot kvinnor får. Klart är också att attityder som sprids på nätet måste motverkas. Detta kan särskilt vara verksamt på minderåriga som utför brott. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitieministern: Avser ministern att vidta åtgärder för att införa någon form av behandling för pojkar/män som våldtagit eller sexuellt utnyttjat kvinnor?
ip · GR10120 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:120 av () till jordbruksminister om hästsporten som folkrörelse Svensk trav- och ridsport är en mycket stor folkrörelse och även en viktig näring. Över 500000 personer är hästägare. Många ungdomar ägnar sig åt sporten. Inom travet finns ca 16000 aktiva ungdomar och inom ridsporten närmare 40000 ungdomar . För många ungdomar, varav de flesta är flickor, har hästen stor betydelse för deras livskvalitet. Det är förvånande att regeringen inte tar den stora hästnäringen på större allvar. Enbart trav-, galopp- och ridhästarna, ca 225000, är svenskt jordbruks fjärde största inkomstkälla. Vi kan också se ett starkt växande intresse för islandshästar. Det är många jordbrukare/småföretagare som startar ridskolor där man har islandshästar i sina ridskolor. Till dessa ridskolor kommer traktens ridintresserade personer, men det har också blivit en viktig del inom upplevelseturismen. Det innebär att hästen är ett djur som får en större och större marknad i landet. Dessvärre jämställs inte hästen med andra betande djur i landet, vilket är mycket orättvist. För att näringen och sporten ska kunna utvecklas så krävs att de ekonomiska villkoren för näringsidkarna förbättras. Det handlar om att ge lika villkor för småföretagarna, enklare regler, lika villkor i skattelagstiftningen och i de sociala trygghetssystemen. För det öppna landskapet har hästen blivit betydelsefull som bland annat betande djur, men också för att foder ska bärgas. Det är många hundratusen hektar mark som hålls öppna genom att antalet hästar har ökat i landet. Det öppna landskapet är livsviktigt för landsbygdens framtid. Med ett kraftigt minskat antal nötkreatur har hästen fått en alltmer avgörande betydelse för att upprätthålla ett öppet landskap. Därför är det inte mer än rättvist att hästen klassas lika som andra djurenheter (kor, får, getter) när det gäller rätten till ersättning för att hålla landskapet öppet. En annan orättvisa är när en företagare ska bygga ut sitt stall. Om man ska bygga ut en ladugård för kor behöver man inte bygglov, men för att bygga ut sitt stall så måste man ansöka om bygglov. Regeringen bör därför föreslå bättre villkor för hästen inom det svenska jordbruket. Hästsportens betydelse för arbetstillfällen, för att utveckla landsbygden samt för en bra miljö kan inte nog betonas. Det är en kultur som måste finnas kvar och ges förutsättningar för att utvecklas. Hästsporten skapar fritidssysselsättning och lockar turister. Det är också positivt för många sjukskrivna som kan rehabiliteras genom att rida på hästar. Min fråga till jordbruksministern är därför: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att skapa förutsättningar för att hästnäringen kan likställas med annan jordbruksnäring?
ip · GR10121 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:121 av () till jordbruksminister om långväga djurtransporter , inte minst genom förra jordbruksministern och producenterna själva genom LRF, har varit pådrivande inom EU för att korta de långväga djurtransporterna. I vårt land finns en insikt om att långa transporter stressar djuren och allmänt påverkar dem negativt. Dessutom förutsätter hög köttkvalitet korta transporter. En god djurhållning har blivit ett kännetecken för arbete i EU. En del framgångar har också uppnåtts. är det i exempelvis inte tillåtet att transportera slaktdjur än utan vila och mat. Blir transporterna längre krävs antingen omlastningsgårdar eller dispens från gällande regler. I förbereds just nu en omfattande strukturomvandling av slakteribranschen av de större aktörerna. Risken är stor att en omfattande nedläggning av slakterier kan bli följden och att transporterna som en konsekvens av detta blir oacceptabelt långa. I finns exempelvis en oro för att slakteriet i hotas av nedläggning. Detta trots att anläggningen är modern och anpassad till EU-kraven, går med vinst och slaktvolymen i länet ökar. En nedläggning av slakteriet skulle förutom fördyrad produktion och förlorade arbetstillfällen sannolikt leda till krav på generell dispens för de längre djurtransporterna. Det är inte möjligt att transportera slaktdjur från västra delen av länet till ett slakteri vid Ångermanlandskusten . Även i andra delar av landet finns risk för att djurtransporterna kan bli tidsmässigt så långa att de bryter mot dagens regelverk. En utveckling mot långa djurtransporter i vårt land vore mycket olycklig, särskilt som har varit ett föregångsland på djurhållningens område. Våra företrädare har aktivt arbetat för att minska omfattningen av långväga djurtransporter i andra EU-länder och då bör vi också leva upp till våra ideal på hemmaplan. Mot denna bakgrund vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att hindra en utveckling som leder till oacceptabelt långa djurtransporter i ?
ip · GR10123 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:123 av () till miljöminister om statens ansvar för Denna, landets första och hittills enda Nationalstadspark, bildades för att värna det stora storstadsnära naturområdet från bebyggelse. Området är unikt för stadsmiljö @ med ekskogar, gran, skärgård och öppna marker. ägs av , och kommun, kronan och . Många är också de olika intresseföreningar som aktivt har intresse av området. Däremot saknas det en samlad strategi för det området. Det arbete som inleddes av miljöminister har inte resulterat i att staten jämställt med nationalparker och naturreservat. Värnandet av sammanhängande naturområden i stadsmiljö verkar alltjämt betraktas som en udda företeelse i den statliga naturvårdspolitiken. har enligt utsago låtit en tjänsteman lägga på den unika . Detta beskriver tydligt hur det brister i eftervården på ett framsynt beslut. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag ställa följande frågor till miljöministern: Vilka skäl har miljöministern bedömt att det finns för att statens naturvårdspolitik ska särbehandla i förhållande till nationalparker och naturreservat? Vad avser miljöministern att göra för att säkerställa att ska få ett tydligt statligt ansvar i likhet med nationalparker och naturreservat?
ip · GR10124 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:124 av Axel Darvik (fp) till utrikesminister om stads förhållande till har under haft ett nära samarbete med kommun. Flera delegationer från har åkt till , på samma sätt har flera kinesiska delegationer varit på besök i . Någon intern utvärdering av detta samarbete har aldrig skett trots att kostnaderna för Göteborgarna nu uppgår till betydande belopp. Samarbetet föreslås nu utökas och det nya avtalet innefattar centrala skrivningar så som: "Avsikten med avtalet är att fördjupa den gemensamma insikten och vänskapen mellan de svenska och kinesiska folken och stärka samt utveckla det vänskapliga samarbetet mellan de två parterna." Enligt min uppfattning har dessa skrivningar en klar utrikespolitisk karaktär. Avtalet gäller inte längre enbart relation till kommunen utan hela svenska folket. råkar vara en av de största kommunerna i men om alla 290 kommuner skulle ge sig in i utrikespolitiken skulle linje bli minst sagt förvirrad. Frågan man måste ställa sig då är om det är enskilda kommuners uppgift att bedriva svensk utrikespolitik. Det skulle vara intressant att få utrikesministerns syn på detta. är väldens största diktatur och har oräkneliga brott mot de mänskliga rättigheterna på sitt samvete. Till exempel är det land som med mycket god marginal avrättar flest personer . Grymheten mot oliktänkande har manifesterats öppet och med full kraft. har särskilt uppmärksammats för åsidosättande av dessa grundläggande rättigheter. myndigheter har enligt organisationen rights in fängslat ett hundratal aktivister som fredligt protesterat mot att de blivit vräkta från sina hem som ett led i Shainghais "utvecklingsprogram". Det finns också rapporter om hur dessa aktivister utsatts för brutala former av tortyr. Mot bakgrund av detta är det mycket underligt att man bortser från områden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet när sluter ett nytt avtal med . Sluter man ett avtal av denna typ borde det vara självklart att dessa områden tas upp. Svensk utrikespolitik måste bedrivas på en grund av respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Den enskilde individens frihet måste värnas i alla lägen. Jag vill med anledning av vad jag anfört ovan fråga utrikesministern vad hon avser att göra för att se till att kommuner inte bedriver en självständig utrikespolitik?
ip · GR10125 · 2003-11-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:125 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om förkunskapskrav för gymnasiet Gymnasieskolan måste vara ett gångbart alternativ även för de elever som vill börja arbeta direkt efter utbildningen. Dagens krav på högskolebehörighet har lett till mycket stora avhopp. av landets 20-åringar har godkända betyg i flertalet gymnasiekurser. Gymnasiet för alla har blivit ett gymnasium för drygt hälften. För dem som börjar första årskursen har det så kallade individuella programmet blivit det näst största programmet. Det individuella programmet var tänkt som ett undantag för dem som inte klarar förkunskapskraven till de nationella programmen, nämligen att ha godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Det här visar att problemen inte bara är gymnasiets utan måste åtgärdas , i i . Det är ju då man ska lära sig läsa, skriva och räkna. Det individuella programmet lurar eleverna att tro att de kan klara gymnasiestudier utan att ha fått med sig de mest grundläggande kunskaperna från . liberalerna vill avskaffa det individuella programmet för att kommunerna ska ges incitament att sätta in stödinsatserna tidigare. verkar det som om regeringen också vill avskaffa det individuella programmet, men det kommer i själva verket bara att byta namn till preparandår. ska elever i praktiken tas in på gymnasiet utan tillräckliga förkunskaper. vill gå ytterligare ett steg längre: "Också elever som saknar godkända betyg i något eller några av de behörighetsgivande ämnena från ... skall erbjudas heltidsstudier inom ramen för en reguljär studieväg i gymnasieskolan." Så står det i kommitténs betänkande och vad det i klartext betyder, är att inte bara det individuella utan även de nationella programmen, till exempel det naturvetenskapliga, ska vara tillgängligt för elever som inte har godkända grundskolebetyg i svenska, matematik och engelska. har redan påbörjat förberedelserna för att förverkliga förslag. Med tanke på detta vore det värdefullt om kunde slå fast att förkunskapskraven till gymnasiet ligger fast och då behövs inget nytt individuellt program. måste var den plats där man lär sig grundläggande kunskaper, det kan inte bli en uppgift för gymnasiet. Med andledning av vad jag anför ovan vill jag fråga utbildningsministern om han avser att verka för att ingen elev ska börja gymnasiet utan att nå upp till förkunskapskraven?