ip · GQ10137 · 2003-01-21 00:00:00 — Interpellation 2002/03:137 av () till statsrådet om ohälsan hos barn och ungdomar Barn och ungdomar i har det relativt bra. Ur ett internationellt perspektiv är den materiella standarden hög och barns och ungdomars hälsa är god. Men detta till trots vet vi att barns och ungdomars hälsotillstånd har försämrats i . I en enkätundersökning gjord av bland andra redovisas att hälsotillståndet hos flickor och pojkar i skolan markant har försämrats . Undersökningen gjordes och de tillstånd som ökat är bland annat depressioner, ätstörningar, övervikt och ångeststörningar. Det som har ökat allra mest är depressioner. Att den psykiska ohälsan har försämrats uppger nio av tio tillfrågade skolkuratorer, skolpsykologer och skolsköterskor. Minskade resurser till skolhälsovården har bidragit till att barn och ungdomar inte fått hjälp och stöd . är det inte ovanligt att en skolsköterska har ansvar för fler än 800 elever. Detta har i sin tur lett till att trycket på /socialkontoren och på barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har ökat. har kön till barn- och ungdomspsykiatrin ökat kraftigt, på flera håll i landet har det skett en fördubbling. Enligt kan det på vissa håll i landet vara upp till väntetid på att få komma till BUP. I rapporterar stadsdelen en väntetid för att komma till BUP för behandling. I och för det barn eller den tonåring som söker hjälp. Med långa väntetider riskerar barnens och ungdomarnas psykiska tillstånd att förvärras. Mönstret bakom varför barn och ungdomar söker hjälp har förändrats . är det fler som söker för tillstånd som oro, ångest, depressioner och självdestruktivitet . En tendens är att även yngre barn söker för depressioner. Det är nytt jämfört med för bara . Professor , , menar att "den svenska barnpsykiatrin är på samma nivå som . Nedskärningarna inom svensk barnpsykiatri har varit stora och har stor kunskap tappats." Detta måste bli en väckarklocka. Även om det stora flertalet barn i har det mycket bra finns det stora grupper av barn som har det svårt och som befinner sig i mycket utsatta situationer. Att ohälsan ökar kraftigt bland barn och ungdomar är inte förvånande med tanke på hur ohälsan ökar bland vuxna. trängs ca 300000 vuxna personer i långtidssjukskrivningarnas statistik och vi vet att de stressrelaterade sjukdomarna utgör en allt större del av dessa. slog fast att "det inte går att skapa en god livsmiljö för barnen utan att skapa ett gott samhälle åt alla". För att skapa goda levnads- och uppväxtvillkor för barn och ungdomar och för att förebygga en ogynnsam utveckling anser jag och att barnperspektivet måste genomsyra alla politiska beslut alltifrån ekonomi till folkhälsa. saknas ett barn- och ungdomsperspektiv när politiska beslut tas. Tyvärr kan jag konstatera att många av besluten i allra högsta grad påverkar barns och ungdomars situation i en negativ riktning. ställs krav på miljökonsekvensbeskrivningar innan beslut fattas som kan inverka på natur och hälsa. Det finns lagar som ställer sådana krav och det finns ansvariga myndigheter. När det gäller tillämpningen av finns inga krav på barnkonsekvensbeskrivningar vid olika beslut i till exempel samhällsplaneringen eller på det sociala området. Överallt blir vi överösta med affischer, reklam och filmer som berättar för oss hur vi ska se ut. Reklam kan verka oskuldsfull, men den är en bidragande orsak till att av alla flickor har ätstörningar och att lider av anorexi. vet vi också att var femte sjuåring bantat. Megarexi, när man tränar så mycket att det blir skadligt och att ett sjukligt behov av att träna utvecklas, är vanligast bland pojkar. Bulimi är ytterligare en form av ätstörning som drabbar många unga. Detta är en ny folksjukdom som växer fram där unga i allmänhet, och flickor i synnerhet, är de värst drabbade. Det är viktigt att redan i tidig skolålder börja arbeta med unga människors självbilder för att stärka deras självförtroende. I grunden beror dessa sjukdomar inte bara på reklamen utan problemen ligger djupare. Reklam och kroppsexploatering blir däremot en utlösande faktor. Hjälpen som unga flickor och pojkar kan få för att komma till rätta med sin ätstörning är begränsad. Kunskapen om hur ätstörningar ska behandlas är knapphändig och samlad till vissa sjukhus i landet. Väntetiderna för behandling är långa, inte sällan . Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka den svenska barn- och ungdomspsykiatrin? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att barn och ungdomar ska få den hjälp de behöver inom rimlig tid? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska den psykiska ohälsan bland barn och ungdomar? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka kunskapen om och minska problemen med ätstörningar?