ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10170 · 2003-02-06 00:00:00 — Interpellation 2002/03:170 av () till näringsminister om elöverkänslighet Elöverkänslighet är på väg att bli en folksjukdom. Enligt beräkningar finns över 200 000 drabbade, varav ungefär en tiondel har svåra problem @ och de blir fler. Ändå erkänns inte elöverkänslighet som den sjukdom det faktiskt handlar om för den som drabbas. Jag menar att oavsett vad vi tror att elöverkänslighet beror på måste vi ta till oss det faktum att människor i dagens blir sjuka och då på bästa sätt försöka hjälpa dessa människor. Detta för att kunna vidta effektiva åtgärder för att hjälpa dem som drabbats av elöverkänslighet och förebygga en utveckling där ännu fler får problem. Elöverkänslighet är ett funktionshinder som innebär en mycket svår situation för de drabbade. Vi vet att många tvingas flytta från sina hem på grund av de olika sjukdomssymtom strålning av olika slag leder till. Andra måste sluta sina arbeten och blir arbetslösa, långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. har regering och ansvariga myndigheter stått ganska handfallna inför de växande elöverkänslighetsproblemen såväl när det gäller forskning och förebyggande av elöverkänslighet som hjälp till de drabbade. Jag anser att det är hög tid att ändra på detta. Fristående forskare som arbetar med de här problemen har haft problem med att få medel till sin forskning. Det är viktigt att forskningen kring elöverkänslighet och dess orsaker ges ökade resurser, liksom till forskning om hur skador från den nya tekniken ska kunna undvikas. Jag anser att försiktighetsprincipen bör gälla när det gäller utbyggnad av sändare för trådlös kommunikation. Antalet bör minimeras. Kriterier för var ska kunna placeras med hänsyn till de boende bör utarbetas för att det ska kunna finnas lågstrålande elektromagnetiska frizoner. När det gäller utbyggnaden av 3 G-nätet kolliderar olika intressen, dels vikten av mobiltäckning överallt, dels hänsynen till dem som drabbas av elöverkänslighet. Eftersom de elöverkänsliga är drabbade av en sjukdom bör de också ha samma rätt till olika stöd som andra sjuka. Det gäller exempelvis bostadsanpassningsbidrag för att de som tvingas flytta ska få hjälp till ny bostad, liksom att elöverkänslighet ska godkännas som grund för arbetsskada. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att det ska finnas lågstrålande elektromagnetiska frizoner?
ip · GQ10172 · 2003-02-06 00:00:00 — Interpellation 2002/03:172 av () till statsrådet om ungdomars idrottande och kulturella skapande Ungdomars eget kulturella skapande får ofta stå tillbaka till förmån för idrottsrörelsen. Regeringen har till och med utlovat 1 extra miljard till idrottsorganisationer. Jag är väl medveten om den fina verksamhet som idrotten bedriver för barn och ungdom, men vi måste skapa likartade förhållanden för dem som inte väljer idrottslig verksamhet på sin fritid. Det gäller inte minst flickornas fritidsverksamheter, som ofta har en utpräglat kulturell inriktning med aktiviteter som dans, teater och konst. Flera undersökningar visar att flickors fritid @ och därmed ungdomskulturen @ missgynnas ute i kommunerna där den pojkdominerade idrotten tar merparten av de begränsade resurserna, såväl i form av direkt ekonomiskt stöd som indirekt stöd i form av dyra idrottsanläggningar. Tyvärr späder regeringen på denna orättvisa genom att @ @ sända ut signaler, som tydligt ger vid handen att fotboll, ishockey och karate är mer värda att satsa på än de ungdomskulturella inslagen. Detta år beslöts nämligen att de som sysslar med idrottslig verksamhet inte behöver betala sociala avgifter för ledarersättningar upp till ett halvt basbelopp . Vidare har regeringen också tagit bort aktivitetsstödet för alla föreningar, utom just idrotten. Jag vill därför fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att se till att samhällets ungdomssatsningar @ inte minst vad gäller skatter och sociala avgifter @ utformas på sådant sätt att ungdomars kulturella skapande likställs med det regelverk som gäller för idrotten?
ip · GQ10173 · 2003-02-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:173 av () till utbildningsminister om finansiering av utbildningsplatser för utländska studenter Vi behöver fler utländska studenter i . Gäststudenter har mycket positivt att tillföra och har mycket att ge. Vi har en väl utbyggd högskola med erfarenhet av internationellt utbyte. Vi har internationellt starka forskningsprofiler. Så säger utbildningsminister . Den statliga myndigheten, , har därför fått i uppdrag att via en ny sajt marknadsföra svenska utbildningar till utländska studenter. Ambitionen är lovvärd. Länder som , , , och satsar också numera stora resurser på att locka utländska studenter att studera i respektive land. har sedan gammalt en omfattande erfarenhet av utländska studenter vid sina lärosäten. Men utbildning kostar pengar. Svenska skattebetalare satsar ett belopp i storleksordningen på forskning och utbildning, vilket motsvarar ca 160000kr per heltidsstudent. Siffran kan synas hög men är, enligt universitetens och högskolornas egna företrädare, inte tillräcklig för att upprätthålla kvaliteten. Ska de svenska lärosätena ta emot fler utländska studenter kräver detta att mer resurser tillförs lärosätena för att kvaliteten inte ytterligare ska urholkas, alternativt att antalet utbildningsplatser som står till förfogande för svenska studenter reduceras. Att färre platser anvisas svenska studenter behöver inte vara ett problem om Svenska Institutets marknadsföring vänder sig till studenter från annat EU-land. Inom EU pågår nämligen ett utvecklingsarbete i syfte att möjliggöra byte av studieort. Den därvidlag gällande principen innebär att gästande studenter ska ha tillträde till högre utbildning på samma villkor som gäller det mottagande landets egna ungdomar, det vill säga är högre utbildning gratis i det mottagande landet är den också kostnadsfri för den svenska studenten. Det omvända gäller också. Eftersom högre utbildning är kostnadsfri i de flesta EU-länder handlar det således företrädesvis om ett utbyte på lika villkor. Annorlunda förhåller det sig om rekryteringen avser studenter från länder utanför EU, ty här föreligger normalt sett inte denna möjlighet till utbyte på lika villkor. Konsekvensen av detta blir att om de svenska universiteten ska ta emot fler studenter från länder utanför EU utan att de totala ramarna ökar, trängs de svenska studenterna ut @ de blir utan utbildning eller hänvisas till utbildningar i länder utanför EU med höga privatekonomiska kostnader som följd. Ett annat alternativ består i att svenska skattebetalare tvingas betala utbildningen för studenter som inte sällan kommer från privatekonomiskt sett starka miljöer. Väljer dessa att efter genomgången utbildning stanna kvar i , blir skattebetalarnas kostnad hanterbar, i annat fall är det fråga om en betydande subvention till andra länders medborgare. Min fråga till utbildningsminister är följande: Ska de utbildningsplatser som är avsedda för utländska studenter finansieras med ökade anslag över den statliga budgeten eller genom färre platser för svenska studenter?
ip · GQ10174 · 2003-02-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:174 av () till justitieminister om jakt på varg Lagtexterna angående skyddsjakt på enskilds initiativ måste ses över. Det är inte rimligt att man inte kan få försvara sina tamdjur mot vargangrepp. I är man mycket upprörd över att den man som sköt en varg som rivit fler tamdjur på nu blivit åtalad av kammaråklagaren. Han riskerar fängelse mellan och . Den lagstiftning som finns är orimlig. Det måste vara möjligt att få freda tamdjur mot rovdjursangrepp. När nu resultatet blir synligt av en orimlig lagtext så måste lagstiftaren snabbt kunna förändra den. I samband med diskuterade man redan då den lämpliga formuleringen av 28 § i jaktförordningen. Det påpekades även att lagtexten borde vara formulerad på ett sätt så att man inte kan göra dubbla tolkningar, vilket visar att man kan göra det . Lagtexten bör förändras så att inget tvivel råder om att ägaren eller vårdaren av ett tamdjur får döda björn, järv, lo eller varg som är under direkt angrepp på tamdjur. Min fråga till justitieministern: Vad ämnar justitieministern vidta för åtgärder så att det blir möjligt, även rättsligt, att skydda sina tamdjur mot rovdjursangrepp?
ip · GQ10175 · 2003-02-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:175 av () till statsrådet om rättssäkerheten för asylsökande Antalet asylsökande till var under föregående år ca 33000. Tendensen är ökande sett över men långt under nivån . Det kan konstateras att en stor del av de sökande under föregående år saknade de skyddsskäl som berättigar till uppehållstillstånd. I strömmen av asylsökande återfinns dessvärre personer vars syfte är brottslig verksamhet i @ ibland i organiserad form. Det är en självklar uppgift, i första hand för , att i möjligaste mån förhindra denna typ av invandring till landet. Migrationsministern har påfallande ofta i den flyktingpolitiska debatten uppehållit sig just vid frågan om att förhindra personer med brottsliga syften att få stanna i . Även om syftet är gott riskerar en ensidig fokusering på detta problem att åstadkomma en attitydförskjutning. Legitimiteten för en human och generös flyktingpolitik kan undergrävas i den allmänna opinionen om det skapas en bild av flyktingar som presumtiva brottslingar. Antalet asylsökande utan skyddsskäl är särskilt stort från vissa länder och häribland återfinns de forna . I strömmen av sökande från dessa länder ryms också personer med välgrundande asylskäl, exempelvis kvinnor av judisk börd som utsatts för svåra övergrepp till följd av antisemitiska stämningar i deras samhällen. Även om myndigheterna officiellt förnekar antisemitism är många människors verklighet en annan. Det är av största vikt att varje asylsökande prövas strikt individuellt utan att ärendet färgas av de bilder som kan finnas av motiven hos ett antal andra sökande från det aktuella landet. Rätten till asyl på grund måste värnas. En individuell och rättssäker prövning av varje asylansökan måste garanteras oberoende av den sökandes ursprungsland. Min fråga till statsrådet blir därmed: Vad avser statsrådet att göra för att stärka den enskildes rätt till en strikt individuell asylprövning?
ip · GQ10177 · 2003-02-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:177 av () till statsrådet om alkoholreklam i tidningar drog inför för brott mot förbudet mot alkoholreklam. Tingsrätten lät uttala sig. konstaterade i sitt förhandsbesked att EG-rätten inte utgör ett hinder mot förbud om alkoholreklam. Men bara under förutsättning att folkhälsan inte kan skyddas mot alkoholens verkningar genom åtgärder som i mindre utsträckning påverkar handeln inom gemenskapen. ansåg i sin dom att folkhälsan kan skyddas på andra sätt och att förbudet mot alkoholreklam därför måste upphävas. Domen överklagades till , som har avgjort frågan. finner i sin dom att det nuvarande förbudet är alltför långtgående i förhållande till dess betydelse som handelshinder. har inte tagit ställning till om ett mer begränsat förbud mot alkoholreklam än det nuvarande skulle vara förenlig med EG-rätten, men utesluter inte den möjligheten. utslag är ett allvarligt bakslag för den svenska alkoholpolitiken. Den innebär att det blir fritt fram för alkoholreklam i tidningar och tidskrifter. Statistiken visar att alkoholkonsumtionen i har ökat kraftigt . Om det nu också blir tillåtet med alkoholreklam försvåras möjligheterna ytterligare att begränsa alkoholkonsumtionen, vilket kommer att få negativa effekter på folkhälsan. Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av den uppkomna situationen?
ip · GQ10178 · 2003-02-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:178 av () till utbildningsminister om kvaliteten på svensk forskning kommer rapporter som visar att svensk forskning tappar mark. , professor i biblioteks- och informationsvetenskap vid , har gått igenom statistik från det , som täcker omkring 8000 vetenskapliga tidskrifter. Resultatet visar att svenska forskningsrapporter uppmärksammas mycket mindre i vetenskapliga tidskrifter än . Svenska forskare citeras inte lika ofta som . "Tendensen är tydlig, och den gäller de flesta ämnesområden. Jag tycker att vi ska ta det som en varningssignal, ett tecken på att svensk forskning håller på att tappa mark", säger till . Resultaten bör ses som en mycket tydlig varning på att svensk forskning kan ha tappat i kvalitet. Det är just citeringarna, snarare än mängden publicerade artiklar, som visar om forskningspolitiken har varit framgångsrik eller inte. Det lägre antalet citeringar visar att de senaste årens forskningspolitik har lett till den utarmning av svensk forskning som många forskare har varnat för. Villkoren kring svensk universitetsforskning har ändrats markant . Beroendet av externa medel blir allt större, doktorandreformen har påverkat vilken typ av forskning yngre forskare kan göra och belastningen på seniorforskare både vad gäller grund- och forskarutbildning har ökat. Det är troligt att fokuseringen på kvantitet @ framför allt vad avser antalet disputationer @ i svensk forskningspolitik i längden kan gå ut över kvaliteten. De ökade kraven på att doktorandtiden ska vara kortare än tidigare gör att man måste strömlinjeforma doktorandutbildningen i allt högre grad. Detta hade varit ett mindre problem ur forskningssynpunkt om , liksom de , haft en stark post doc-tradition. Då hade tiden som post doc kunnat vara de år som en svensk forskare bedriver mer nydanande forskningsprojekt. Sanningen är dock att även om en del svenskar gör post doc-projekt, framför allt i utlandet, så är den inhemska situationen sådan att antalet yngre seniorer snarare minskar än ökar. Det finns också en uppenbar risk att den starka styrning av forskningen som det stora inslaget av externa medel ger, i längden kan utarma innovationsgraden i svensk forskning. Det är ofta betydligt svårare att få pengar till det udda än till det som uppenbart har politikens och industrins välsignelse. Personer som hela sitt yrkesliv har finansierat sin verksamhet via anslag blir väldigt duktiga på att anpassa sig till vad bidragsgivarna önskar. Det är tyvärr inte detsamma som att man gör det som bidragsgivarna egentligen, på lång sikt, behöver, nämligen högkvalitativ forskning med ett stort risktagande. Ett ständigt beroende av treårsanslag tillåter nämligen inte alltför stora misslyckanden, eftersom det riskerar den fortsatta finansieringen. Jag vill därför fråga utbildnings- och forskningsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att förhindra att kvaliteten på svensk forskning ytterligare försämras? Kommer ministern att utvärdera i vilken grad doktorandreformen kan ha påverkat kvaliteten på svensk forskning?
ip · GQ10179 · 2003-02-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:179 av () till statsrådet om invandrarflickors rätt till eget liv I har det alldeles för länge varit tabu att tala om att vissa kulturer och kulturella yttringar faktiskt inte överensstämmer vare sig med svensk rätt eller med grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Krocken mellan den traditionella och den västerländska synen på kvinnor och barn är ett problem för många män, kvinnor, barn och ungdomar från de patriarkala invandrarkulturerna. Där är hedern starkt knuten till mannens förmåga att försörja och beskydda familjen, medan kvinnans @ och därmed familjens @ heder är knuten till hennes sexuella dygd. Många flickor och kvinnor tvingas därför leva enligt religiösa och kulturella regelsystem som de själva inte accepterar. Deras frihet är starkt begränsad. Alltför många flickor som motsätter sig de traditionella synsätten hotas med våld eller utsätts för misshandel av sina fäder eller bröder. Flickornas kontakter med skolan, och polisen när de behövt hjälp har misslyckats då deras situation inte tagits på allvar. De flesta invandrarorganisationer och föreningar får bidrag från myndigheter och kommuner. Dessa bidrag skulle kunna villkoras med att de aktivt arbetar för jämställdhet, att de synliggör värderingar samt att de bidrar till att lösa generationskonflikterna på ett konstruktivt sätt. Det är viktigt att tidigt ge alla asylsökande och anknytningsinvandrare information som gör att de får en tydlig bild av att det är svenska lagar som gäller i . På kan man förebygga konflikter mellan individ och familj genom att på , och ge ordentligt utrymme för utbildning om invandrarkulturer, om konfliktlösning och om ett positivt möte med svenska lagar och grundläggande värderingar. De största möjligheterna att nå flyktingar och andra invandrare som kommer till i vuxen ålder med samhällsorientering och dialog kring grundläggande värderingar är i anslutning till introduktionsverksamheten. I dessa grundläggande värderingar ingår bland annat att förmedla kunskap om kvinnors och mäns lika rätt och värde. Sfi, svenska för invandrare, är en viktig del av introduktionen och lärarna inom sfi har en mycket viktig roll i sammanhanget. Mot den bakgrunden bör undervisning i sexualitet och samlevnad ingå i all sfi-undervisning. 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inkludera sex- och samlevnadsundervisning inom sfi? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att villkora bidrag till invandrarorganisationer och föreningar i enlighet med interpellationen?
ip · GQ10180 · 2003-02-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:180 av de () till statsrådet om fri- och rättigheter för flickor från så kallade hederskulturer Ett stort antal flickor med rötter i så kallade hederskulturer utsätts för psykiskt eller fysiskt våld eller hot om våld av den egna familjen och den egna släkten. Många av dem löper risk att bli bortgifta mot sin vilja. Många har sökt stöd och hjälp från olika myndigheter, men bara ett fåtal har fått skyddat boende och hjälp med polisanmälan. I någon sorts allmän välvilja och förmodligen på grund av ett stort mått av naivitet har problemen för dessa utsatta flickor sopats under mattan. Den svenska lagstiftningen utgår i huvudsak från svenska förhållanden för att skapa bra villkor för barnen och ungdomarna i deras familjer. Denna lagstiftning fungerar dock dåligt i de fall där det är familjen eller släkten som utsätter flickor för våld eller hot om våld. Flickornas kontakter med skolan, och polisen när de behöver hjälp har misslyckats då deras situation inte tas på allvar. Rapporter har dessutom visat att i många fall avstår från att agera eftersom de inte vill förvärra flickornas situation. Om till exempel en flicka under kontaktar för att få hjälp måste hon räkna med att föräldrarna kontaktas. arbetar familjeinriktat och socialsekreterarna har ibland problem med att bedöma hotbildens allvar. En utredning startas, föräldrarna kontaktas och därmed kan flickans situation kraftigt försvåras och förvärras. läggs ett för stort ansvar på flickan själv att bevisa övergrepp, hot och våld. Många lärare och annan skolpersonal saknar kunskaper om olika kulturers syn på ungdomars och särskilt flickors levnadsvillkor. En nyckelfråga är därför skolpersonalens förhållningssätt, kunskaper och kompetens när det gäller att hantera dessa frågor. Detsamma gäller för polis och domstolsväsendet. Kvinnojourer och tjejjourer kan ibland erbjuda skyddat boende för flickor . Många kvinno- och tjejjourer anser sig dock inte ha resurser för att ta hand om minderåriga flickor eftersom de kan vara särskilt resurskrävande. Insatser för flickor som akut behöver skyddas mot sina familjer måste utvecklas. När det gäller flickor bör kollektiva boendeformer utvecklas. De lägenheter som kvinnojourerna förfogar över avsedda för skyddat boende är för få. 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa ökad kunskap och kompetens om olika invandrarkulturer och invandrarungdomars levnadsvillkor inom bland annat , skolan, polisen och rättsväsendet i övrigt? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att det svenska samhället konsekvent och entydigt upprätthåller och försvarar mänskliga fri- och rättigheter och mäns och kvinnors lika värde också när det gäller flickor och kvinnor med ursprung i så kallade hederskulturer? 3.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få fram statliga medel för att skyddat boende ska kunna anordnas länsvis?
ip · GQ10181 · 2003-02-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:181 av de () till statsrådet om EU och bostadsstöd I en skrivelse från Europeiska kommissionen slås det fast att kommunala bostadsföretag omfattas av de kontrollregler som avser statligt stöd. Skälet till detta är att företagen sysslar med ekonomisk verksamhet på bostadsuthyrningsmarknaden. Enligt EG-fördraget har medlemsstaterna därför skyldighet att förhandsanmäla alla åtgärder som kan utgöra statligt stöd i EG-fördragets mening. En sådan anmälan har inte den gjort när det gäller det statliga stöd till kommunala bostadsföretag som föreslogs i propositionen (prop. 2001/02:58). 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på sitt beredningsområde för att undvika att lägga regeringsförslag till som strider mot EG-rätten? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på sitt beredningsområde för att inte ska utge statligt stöd och statliga subventioner som strider mot EG-rätten?
ip · GQ10183 · 2003-02-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:183 av () till statsrådet om finansiell samordning för sjukvård och rehabilitering är det 27 månader sedan socialutskottet av regeringen begärde en proposition om finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård socialtjänst och socialförsäkring, för bättre hälsa och för minskade sjukskrivningar. Någon sådan proposition har fortfarande inte synts till. Möjligheten för försäkringskassor och sjukvård att ekonomiskt samarbeta för att minska ohälsan har diskuterats åtminstone . Åren 1993@97 genomfördes i flera län framgångsrika försök med detta (Finsam). Försöken utvärderades av och i en rapport som presenterades . gjordes den ovannämnda överenskommelsen mellan företrädare för regeringen, , och om att det skulle presenteras förslag till som skulle möjliggöra finansiell samordning mellan bland andra försäkringskassorna och sjukvården. Uppgörelsen bekräftades i ett beslut i socialutskottet. Målet var att reglerna skulle kunna börja gälla . I budgetpropositionen föreslogs @ utan samråd med de partier regeringen gjort uppgörelsen med @ en möjlighet för samordning som inskränktes till ca 0,av kostnaderna för sjukpenningen. Detta att jämföra med det tak på som gällt i de framgångsrika Finsamförsöken. Under riksdagsbehandlingen ställde sig bland annat regeringspartiet bakom en beställning av regeländringar som skulle kunna behandla . Någon proposition kom ändå inte. förklarade det ansvariga statsrådet att förslaget skulle komma "". sades det att förslaget skulle komma . sades det att förslag skulle komma . Därefter sades det att förslag skulle komma . I propositionsförteckningen sägs att proposition ska komma för riksdagsbehandling . har sjukskrivningarna ökat lavinartat och de långa sjukskrivningarna mer än fördubblats. Ingen enskild åtgärd kan ensam råda bot på detta, men det är desto angelägnare att använda sig av medel som visat sig verksamma. Om regeringens senaste besked skulle hålla @ till skillnad från alla tidigare besked i ärendet @ så kommer de nya reglerna att börja gälla tidigast . Det har då gått den positiva utvärderingen av Finsamförsöken presenterades. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : 1.Bedömer statsrådet det som sannolikt att får en proposition om finansiell samordning? 2.Om statsrådet kommer att föreslå en sådan proposition, kommer den då, till skillnad från budgetförslaget , att medge en ekonomisk omfattning av den finansiella samordningen som på ett meningsfullt sätt uppfyller uppgörelsen bakom socialutskottets betänkande ? 3.Har statsrådet gjort någon värdering av de förluster i form av både lidande och ekonomiska kostnader som, genom att den finansiella samordningen snart har fördröjts i @ @ , har drabbat dels dem som köat till operationer och behandlingar, dels de offentliga finanserna?