ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10144 · 2003-11-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:144 av Per () till utbildningsminister om sfi-undervisningen Kunskap i svenska språket är avgörande för att komma in i vårt samhälle. Därför är det ett stort problem och hinder för integration att den nu bedrivna undervisningen i svenska för invandrare är undermålig. Det finns goda exempel där undervisningen i svenska för invandrare fungerar bra, men sammantaget är problemen stora. Bara drygt var tredje elev som började /97 klarade Godkänt inom . Hälften av eleverna hoppade av kursen eller slutade utan att ha nått Godkänt. Många går sfi år utan att bli klara. går kvar på sfi . Var fjärde flykting/asylsökande/invandrare påbörjar aldrig kursen. Små möjligheter till nivågrupperingar finns trots att skillnaderna i elevernas bakgrundskunskap är stor. Här samsas elever med högskoleutbildning med de som inte kan läsa och skriva. Endast en femtedel av kommunerna erbjuder utbildning i svenska för högskole- och universitetsutbildade. Vidare är det är vanligt att man går grundvux som eller efter sfi:n, för att få grundutbildning. Av eleverna där är två tredjedelar födda utomlands. Grundvux blir en fortsatt språkträning och är för många, liksom sfi, en förvaringsplats. Den ovan beskrivna situationen är resultat av en undermålig och misslyckad utbildning i Svenska för invandrare. De usla resultaten har ett pris @ såväl ekonomiskt som mänskligt. Regeringen planerar att lägga en proposition där formen för sfi ska prövas. Vår förhoppning är att några av de rådande missförhållandena ska rättas till men min fråga till statsrådet blir: Hur ska statsrådet verka för att rätta till missförhållandena?
ip · GR10145 · 2003-11-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:145 av () till utrikesminister om samstämmighet i fattigdomsbekämpningen Den har i en rad dokument fast slagit att målet för dess politik i ska vara att man inriktar sig på de fattigaste människornas behov. Den gör det i den så kallade Afrikaskrivelsen (1997/98:122) och den fortsätter att göra det i den proposition som just nu behandlas i Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling (2002/03:122). I den sistnämnda förklaras likaledes att det är de fattigaste människornas intressen och ambitioner som ska vara vägledande för den svenska utrikespolitiken @ inte intressen och ambitioner som regeringarna kan tänkas ha i de olika länder som har ett utvecklingssamarbete med. Vidare ska samstämmighet (koherens) råda mellan olika politikområden. Det sistnämnda är själva huvudpoängen med propositionen Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling (2002/03:122). Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att ta initiativ till några åtgärder i enlighet med proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling och föreslå samstämmighet mellan alla politikområden utan undantag, det vill säga även inkludera krigsmaterielexportpolitiken, när det gäller fattigdomsbekämpningen?
ip · GR10146 · 2003-11-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:146 av de () till statsrådet om räntebidragen utgjorde utgifterna för räntebidragen en stor post i statsbudgeten. Därför införde den borgerliga regeringen ett system för en successiv nedtrappning av utgifterna för räntebidragen, de så kallade Danellreglerna, med avsikten att de skulle avvecklas helt. Den socialdemokratiska regeringen har inte föreslagit några så kallade återställare av räntebidragen, och därför har utgifterna för räntebidragen minskat under en rad år. Dock förutsattes vid besluten om nedtrappningen av räntebidragen att en efterföljande regering skulle återkomma med regler för en definitiv avveckling av räntebidragen, vilket inte har skett. Regeringen har inte kommit med något förslag för avveckling av räntebidragen, och i årets budget är det uppenbart att utgifterna kommer öka alltmer . Avser statsrådet att föreslå en översyn av räntebidragen?
ip · GR10147 · 2003-11-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:147 av () till statsrådet om underhåll av bostäder Enligt behöver en miljon lägenheter renoveras , och då framför allt inom miljonprogrammets bestånd. Stammar, el, ventilation, fönster, balkonger och fasader måste underhållas på uppemot 65000 lägenheter , vilket är ungefär en tredubbling jämfört med dagsläget. med flera anser att detta kräver ändrade regler för underhåll av fastigheter för att det ska bli ekonomiskt möjligt för fastighetsägarna. Då statsrådet aviserat att byggindustrin och fastighetsägarna inte kan påräkna mer bidrag än vad som är fallet återstår ändrade skatteregler för renoveringar, så kallade ROT-avdrag. Flera aktörer och utredningar har föreslagit någon form av skatteavdrag för renoveringar av fastighetsbeståndet. Avser statsrådet att föreslå några åtgärder för att stimulera ökad renovering av fastighetsbeståndet?
ip · GR10148 · 2003-11-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:148 av () till statsrådet om kooperativa hyresrätter I proposition 2001/02:62 Kooperativ hyresrätt fastslås att den kooperativa hyresrättsföreningen själv ska bestämma hyran för de lägenheter som har upplåtits med kooperativ hyresrätt. Det vill säga att hyreslagens bestämmelser om skälig hyra (bruksvärdesreglerna) inte ska gälla. I proposition 2001/02:58 fastställs att endast kommunala bostadsföretag ska vara hyresnormerande enligt hyreslagens bruksvärdesregel. infördes en tillståndsplikt vid överlåtelse av vissa allmännyttiga bostadsföretag eller bostäder. Motivet till tillståndsplikten var värnandet av bruksvärdessystemet. Därför kan avslå ansökningar om tillstånd om det kan befaras att de allmännyttiga bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte kommer att få tillräckligt genomslag vid tillämpning av bruksvärdesreglerna i 12kap. 55§ jordabalken eller de hyresförhandlingar som förs enligt hyresförhandlingslagen (1978:304). Så har också skett i flera olika fall, exempelvis i utanför och i strax norr om i . I proposition 2001/02:58 undantas de kooperativa hyresrätterna från tillståndsplikten. I Östbergafallet har ett argument i debatten varit att östbergaborna, som ville ombilda sin hyresrätt till bostadsrätt, i stället skulle ombildat till kooperativ hyresrätt. Då skulle de visa att de inte hade kapitalistiska motiv och dessutom skulle de inte behöva tillstånd från . kommer vi till den springande punkten, nämligen att motiv för att stoppa ombildningen till bostadsrätterna var att de allmännyttiga bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte skulle få tillräckligt genomslag vid tillämpning av bruksvärdesreglerna. Problemet är bara att om lägenheterna hade ombildats till kooperativa hyresrätter hade inget tillstånd behövts, men effekten för bruksvärdessystemet skulle bli densamma. Med hänvisning till dessa fakta vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ombildning av hyresrätter till bostadsrätter sker efter likvärdiga villkor utan att gynna en särskild upplåtelseform som kooperativa hyresrätter?
ip · GR10149 · 2003-11-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:149 av () till statsrådet om utländsk arbetskraft I flera sammanhang har LO och förbund inom bygg- och kommunikationssektorn påtalat att människor från andra länder utnyttjas som billig arbetskraft i . Ett exempel är slovakiska ugnsmurare som anställts av underleverantörer för reparationsarbeten vid i . De hade arbetstillstånd och kontrakt som gav rätt till lön enligt svenska kollektivavtal. Enligt uppgift tvingades de sedan, under resan till , att skriftligt avsäga sig rätten till den överenskomna lönen. De fick också arbeta i en extremt farlig miljö utan tillgång till samma säkerhetsutrustning som svenska anställda. I exemplet hade arbetarna arbetstillstånd och därmed kunde och pressa de slovakiska underleverantörerna till att följa gällande kollektivavtal. Andra exempel visar på en annan problematik där ett återkommande mönster verkar vara att arbetarna förses med F-skattsedel. Därmed uppträder de inte längre som arbetstagare utan som egenföretagare. De fackliga organisationerna kommer inte i kontakt med dessa "företagare". De kan inte kräva avtalsenliga löner, omfattas inte av arbetstidslagen och även här är arbetsmiljön undermålig och direkt hälsofarlig. Ovanstående exempel handlar om social dumpning och om att utländsk arbetskraft utnyttjas på svensk arbetsmarknad. Dessutom ger det en snedvriden konkurrens som riskerar leda till att seriösa företag slås ut. Jag vill fråga ministern: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förhindra undergrävande av kollektivavtal? 2.Avser statsrådet att föreslå en förbättring av MBL §38 så att fackföreningarnas ställning stärks? 3.Avser statsrådet att ta några initiativ för att förhindra att internationell arbetskraft utnyttjas via F-skattsedel? 4.Avser statsrådet att verka för en ändring av arbetstagarbegreppet så att det omfattar de som i reell mening är arbetstagare?
ip · GR10150 · 2003-11-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:150 av () till näringsminister om export av billiga läkemedel till lade den kanadensiska regeringen fram ett lagförslag som förändrar den kanadensiska patentlagstiftningen. Syftet är att underlätta export av billiga kopior av läkemedel, så kallade generika, till fattiga länder. Detta är en fråga av stor betydelse för många . Bakgrunden är att i bekräftade att ger alla länder möjlighet att vid nationella hälsokriser genom tvångslicenser få tillgång till mediciner mot sjukdomar som hiv/aids, tbc och malaria. Fattiga länder med bristande inhemsk produktionskapacitet har svårt att i praktiken dra nytta av denna möjlighet. Därför beslöt WTO:s medlemmar i att försöka finna lösningar på detta problem. Efter långdragna förhandlingar kunde ett avtal presenteras . Syftet med avtalet är bland annat att ge människor i fattiga länder tillgång till bromsmediciner mot hiv/aids. Enbart i bär fem miljoner människor på hivviruset. Av 30 miljoner hivsmittade är drygt fyra miljoner i behov av bromsmediciner, men endast 50000 till 75000 har tillgång till sådana. Det kanadensiska initiativet har mött positivt gensvar från såväl länder i tredje världen, FN:s generalsekreterare som olika hjälporganisationer. har uttryckt förhoppningar om att andra länder ska följa efter. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att undersöka möjligheten att underlätta svensk produktion och export av billiga läkemedelskopior till fattiga länder med nationella hälsokriser?
ip · GR10151 · 2003-11-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:151 av () till statsrådet om näringsfrihet och gränser för politisk maktutövning I samband med uppmärksamheten kring livbolagens affärer och tilldelning av lägenheter till medarbetare från det egna fastighetsbeståndet blev biträdande finansminister intervjuad i . Statsrådet framhöll då bland annat att tilldelningen av lägenheter till anställda är ett uttryck för en "galen och olycklig kultur som livbolagen har hamnat i. Jag tycker därför man ska sluta att över huvud taget ägna sig åt att erbjuda lägenheter". Det finns skäl att resa några angelägna frågor med anledning av uttalandet från statsrådet. Visst är det rätt och riktigt att som statsråd markera mot de direkta oegentligheter i näringslivet, dit ett antal så kallade lägenhetsaffärer också kan räknas, vilket vi blivit varse denna höst. Opportunistiska uttalanden som statsrådets riskerar emellertid bara att undergräva näringslivets förtroende för politiker i allmänhet och regeringen i synnerhet. Principer om näringsfrihet och gränser för den politiska maktens räckvidd måste rimligen gälla också i stunder då opinionen rasar mot ett enskilt företag och bransch. Statsrådet utgör, med sitt uttalande, ett oroväckande tecken på en politisk makt omedveten om sina begränsningar, som omyndigförklarar näringslivet och som i förlängningen kan verka direkt hämmande för företagsamhetens växtkraft i vårt land. är en del av ett livbolags kärnverksamhet och något som ska kunna anförtros en företagsledning utan pekpinnar från en minister. Udden i uttalandet riktas dessutom mot alla de vanliga, kämpande medarbetare i livbolagen som, av flera, fullt legitima skäl, har tilldelats lägenheter och finner sig smutskastade och placerade i de anklagades bås av statsrådet. Uttalandet väcker också frågor över skillnaden mellan att vara anställd i ett livbolag och att verka som riksdagsledamot. I det första fallet är det uppenbart att ministern anser att det är fel att arbetsgivaren hjälper en anställd med övernattningslägenhet om arbetsplatsen finns i medan hemmet finns på annan ort. I det andra fallet har det aldrig hörts några synpunkter från statsrådet om det orättmätiga i att hjälpa riksdagsledamöter med övernattningslägenheter. Slutligen reser biträdande finansministerns uttalanden frågor om vilken syn han har på sitt politiska uppdrag och sitt mandat. Att näringsfriheten är grundlagsskyddad hindrar uppenbarligen inte statsrådet från att uttrycka åsikter om hur enskilda företag bör driva sin löpande affärsverksamhet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tydliggöra gränsdragningen mellan sin egen maktutövning och näringslivets normala, löpande verksamhet?
ip · GR10152 · 2003-11-25 00:00:00 — Interpellation 2003/04:152 av () till justitieminister om polisens användande av vapen Polisen har utrustats med en ny typ av ammunition till sina tjänstevapen. Ett av skälen med ammunitionsbytet har uppenbarligen varit att kulan ska stanna upp i kroppen på den träffade individen och därmed inte utgöra något hot för bakomvarande personer i till exempel en folksamling. Valet av kula och synen på att skjuta då inte målet är tydligt avskilt från andra kan diskuteras. Den aktuella patronen, en så kallad Speer Gold med hålspetskula, expanderar när den träffar sitt mål. Tekniskt innebär det att kulan är en hålspetskula med sex brottanvisningar vilket innebär att den svampar upp sig när den nått sitt mål. Det innebär att kulan expanderar till närmare och därmed får en uppstoppande effekt i människokroppen. Följden av detta blir omfattande skador på den träffade individen. Skulle kulan dessutom träffa till exempel ett revben blir skadeeffekten mångdubbelt värre. Valet av kula har alltså, vid sidan av den uppstoppande effekten, en direkt dödande effekt. Effekten i människokroppen av den nya ammunitionen är alltså förödande. Med fog kan man fråga sig om användandet av den här sortens ammunition innebär att polisen använder mer våld än vad som krävs när den enskilde polismannen nödgas använda sitt vapen. Man kan även ifrågasätta vilken känsla den enskilde polismannen har när en individ stoppats med till exempel ett skott i låret som med den nya ammunitionen uppenbart kan innebära en dödlig utgång i stället för att innebära en operation och kortare tids konvalescens. Enligt folkrätten finns ett femtiotal olika dokument, daterade från till , som beskriver förhållningssätt i samband med krig. En av dessa konventioner är nummer 5 från , den så kallade Haagdeklarationen, med ikraftträdandedatum , vilken förbjuder användande av kulor som utvidgar sig (expanderar) eller tillplattas i människokroppen. Konventionen ratificerades i , 1900:76. Frågan är om inte denna typ av "humanitet" också bör gälla i fredstid och tillämpas av svensk polis. Användande av vapen ska ses som en extraordinär åtgärd inom polisens verksamhet. Målet, när vapen ändock används, är att hindra eller skada för att skydda annat liv, inte att döda. Ett eventuellt dödsfall är att se som en olyckshändelse i dessa sammanhang. Införandet av den nya ammunitionen gör dock att effekten att döda blir mer framträdande. Det är alltså ett steg tillbaka utifrån ett humanistiskt synsätt. Mina frågor till justitieministern är: 1.Har justitieministern gjort bedömningen att det är förenligt med en humanistisk grundsyn att inom den polisiära verksamheten använda en ammunition som tillfogar offret den skada som användandet av dumdumkulor gör? 2.Har justitieministern gjort bedömningen att införandet av den nya ammunitionen underlättar bedömningen av vad som är lämplig nivå på våld i samband med polisiära ingripanden? 3.Vad avser justitieministern att göra för att tilltron till svensk polis stärks vid vapenanvändande i extraordinära situationer?
ip · GR10153 · 2003-11-25 00:00:00 — Interpellation 2003/04:153 av andre vice talman () till socialminister om nya hemtjänstformer Den parlamentariska beredningen om äldrepolitiken har i SOU2003:91 behandlat frågan om kommuners möjlighet att, för personer som nått en viss ålder, ge möjlighet till en avgiftsbelagd men subventionerad hemtjänst utan behovsprövning eller med förenklad sådan prövning. Beredningen förordar en försöksverksamhet inom detta område. Förslag om en sådan försöksverksamhet har också lagts fram från liberalerna, bland annat i motioner om ett nationellt sådant försök, som väckts vid detta och föregående . I ett antal kommuner har olika former av hemtjänst av detta slag prövats eller övervägts. I de fall där det över en viss ålder @ till exempel 75 eller @ varit fråga om hemtjänst ett begränsat antal timmar mot avgift men utan behovsbedömning har dock verksamheten ansetts stida mot kommunallagens likställighetsprincip. Senast har länsrätten upphävt ett beslut om försöksverksamhet av äldrenämnden i . Detta gällde kommundelarna , Dingtuna och Skiljebo och högst tolv timmars hemtjänst . Att denna intressanta och angelägna försöksverksamhet omintetgjorts visar på behovet att en lagändring övervägs. Äldreberedningen har visserligen avstått från att komma med ett konkret förslag om ändring i socialtjänstlagen därför att avgiftsbelagd hemtjänst blir momspliktig om ingen behovsprövning sker. I stället skulle man vara hänvisad till att göra en behovsbedömning av mycket förenklat slag, och på så sätt arbeta inom ramen för såväl socialtjänstlagen som momsreglerna i nuvarande utformning. Det är tveksamt om beredningens bedömning är riktig då den menar att verksamheten kan bli ointressant om den förhållandevis låga avgiften höjs till följd av moms, i enlighet med den lagstiftning som utgår från ett av EU:s mervärdesskattedirektiv. Kommunernas möjligheter att pröva olika lösningar ökar, och möjligheterna att genomföra ett större nationellt försök ökar också, om socialtjänstlagen ändras så att detta slags hemtjänst blir kompetensenlig. För äldre som vill bo kvar hemma kan vardagslivet bli lättare, och kommunernas kostnader för äldrevård kan minskas om kvarboende i hemmet underlättas. Oavsett frågan om mervärdesskatt borde ett förslag till ändring i socialtjänstlagen utarbetas och föreläggas . Avser statsrådet att förbereda en proposition med förslag till ändring i socialtjänstlagen för att vidga kommunernas möjlighet att ge hemtjänst utan behovsprövning i det enskilda fallet?
ip · GR10154 · 2003-11-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:154 av () till statsrådet om statens ansvar för framtid ska regeringen ta ställning till vilka väg- och järnvägsinvesteringar som ska göras under perioden 2004@2015. Då är det viktigt att även inlandet får sin beskärda del när banhållningsplanen fastställs. har förutsättningar att bli en verklig pulsåder som skapar tillväxt och utveckling runt den banan i detta vidsträckta område. Men det kräver att även staten, som är ägare till , tar sitt ansvar för att möjliggöra detta. Enligt avtalet mellan staten och de 19 kommuner som driver trafiken på via det gemensamma bolaget () ska järnvägens standard upprätthållas. På denna viktiga punkt följs emellertid inte avtalet ; banans standard försämras . Om denna utveckling fortsätter kommer IBAB att tvingas sänka såväl hastighet som axeltryck @ vilket i sin tur leder till att trafiken minskar tills den inte längre går att upprätthålla över huvud taget. Så får det naturligtvis inte bli. har nämligen goda förutsättningar att utvecklas mycket positivt, när det gäller såväl turist- som godstrafiken. För att detta ska vara möjligt krävs emellertid att upprustningen av banan kan påbörjas . Enligt förslag till plan finns nämligen inga resurser avsatta för den nödvändiga upprustningen av . Skulle förslag också bli regeringens beslut är risken uppenbar för att trafiken helt måste läggas ned på delar av banan. IBAB har visat att med en tidigareläggning av ungefär samma kostnad som föreslagit kan trafiken öka med mer än två gånger till 2007 och med mer än dagens volym . Allt tyder på att en sådan tidigareläggning skulle vara samhällsekonomiskt lönsam. Om banan rustas upp nu kan den bli en verklig pulsåder som skapar tillväxt och utveckling i det vidsträckta inlandet. Om däremot investeringarna skjuts riskeras inte bara själva banan utan även möjligheterna till en positiv utveckling av inlandet från i söder till i norr. Stora samhällsekonomiska värden sätts i så fall på spel. I en interpellationsdebatt underströk statsrådet att banhållningsplanen kommer att fastställas med utgångspunkt från de transportpolitiska målen. Eftersom dessa i hög grad är tillämpliga för @ en positiv regional utveckling, en säker trafik, en god miljö och ett tillgängligt transportsystem @ hoppas jag att detta innebär att den unika banan kommer att få hög prioritet i det kommande regeringsbeslutet. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ge förutsättningar att bli en pulsåder för tillväxt och utveckling i inlandet?
ip · GR10157 · 2003-11-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:157 av () till socialminister om är det bråttom socialministern. Ca 70000 personer är whiplash-skadade i . Ett flertal av dem är kvinnor. Detta beror troligen på att kvinnor är svagare i nackmuskulaturen och genom skador som de fått via trafikolyckor och av andra våldshandlingar har de dragit på sig en svår whiplash-skada. Oavsett om det är män eller kvinnor som inte sällan helt oförskyllt blivit drabbade av denna smärtsamma skada krävs det omedelbara insatser som leder till hjälp för de skadade. Jag har varit i kontakt med fler av dessa offer och har blivit djupt berörd av deras livsöde. Främst för att det saknas en rättighet till att få en reell rehabilitering. skickas många av de skadade fram och tillbaka mellan försäkringskassor, privata försäkringsbolag och sjukhus. Många får på sjukhusen endast smärtlindring. Detta är en kortvarig hjälp. Vad dessa personer behöver och önskar är en personlig rehabilitering så att de så långt som det är möjligt kan återgå till det liv som de hade innan olyckshändelsen. Min fråga till socialministern är: Vad ämnar socialministern vidta för åtgärder så att alla whiplash-skadade kan få en personligt utformad rehabilitering?