ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR103 · 2003-09-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:3 av () till justitieminister om reglerna om upplopp Respekten och förtroendet för domstolarna, rättssystemet och i förlängningen demokratin bygger på allas likhet inför lagen och att de straff som döms ut är förutsebara, proportionella och välgrundade. Efter händelserna i under toppmötet har en diskussion om regler vad gäller upplopp och våldsamt upplopp väckts. Många av de domar som fallit grundar sig just på denna lagstiftning. Lagstiftningen har tidigare använts exempelvis när det uppstått bråk vid stora evenemang så som fotbollsderbyn och liknande. Efter synes dock praxis när det gäller påföljdsval ha förändrats dramatiskt. De ställningstaganden vad gäller påföljdsvalet som gjort vid sin överprövning av några domar visar att lagstiftningen är otydlig och ger ett alltför brett tolkningsutrymme. Misstankar om att politiska hänsyn tagits vid påföljdsvalet gynnar inte tilltron till demokratin. anser att lagstiftningen i sin formulering är mycket ålderdomlig och att de vägledande förarbetena som finns inte lämpar sig för situationer som kan uppstå i ett modernt samhälle. behandlade justitieutskottet ett yrkande från om en översyn av lagstiftningen om upplopp. Utskottet fattade vid behandlingen beslut om följande text: "Utskottet kan hålla med om att bestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp inte är någon modern lagstiftning. Mot bakgrund bl.a. av händelserna i samband med i utgår utskottet ifrån att regeringen kommer att se över bestämmelserna och tillämpningen av dessa. Utskottet är dock inte berett att initiera ett lagstiftningsarbete." Vid ett besök på i fick jag information om att utbildningen vad gäller dessa frågor ligger i ett block som kallas "ordningsstörningar och rasistiska brott". Under de som man arbetar med dessa frågor är en stor del av utbildningen inriktad på praktiska moment, det vill säga att fysiskt kunna hantera en folkmassa. Den teoretiska delen handlar givetvis om rekvisiten i lagstiftningen men i övrigt i stort sett bara om att sig lära en del symboler för olika organisationer. Att finna alternativa lösningar utöver våldsanvändande är inte en del av utbildningen. Mina frågor till justitieministern blir således: 1.Avser ministern att ta initiativ till en översyn av reglerna om upplopp med anledning av att det nu gått Göteborgshändelserna och med hänvisning till justitieutskottets uttalande? 2.Avser ministern att ta initiativ till en översyn av polisutbildningen för att även få mer av ickevåldsutbildning när det gäller hantering av demonstrationer och folkmassor i övrigt?
ip · GR104 · 2003-09-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:4 av () till finansminister om tullstationen i Enligt organisationsutredning, Det framtida , kommer bland annat tullstationen i i nordligaste att läggas ned. Fullföljs planerna skulle detta få omfattande negativa konsekvenser för utvecklingen i mellersta inland. talas från alla politiska läger, inte minst från regeringens sida, om vikten av att föra en offensiv politik för tillväxt. Ska de fina ambitionerna om en politik för tillväxt kunna omsättas i praktiken krävs en helhetssyn. Förslaget om att lägga ned tullstationen i visar att det finns mycket övrigt att önska på den punkten. Utredningen har inte tagit hänsyn till vilka konsekvenser nedläggningsförslaget får för det omgivande samhället. Inte heller verkar man förstå vilka problem avståndet innebär, att närmaste tullstation skulle finnas om planerna fullföljs. I och Frostvikenområdet finns en spirande framtidstro. Här finns ungefär 120 företag. Handeln över gränsen till och det närbelägna Lierne är omfattande och har en stor framtidspotential. Tillväxtförutsättningarna är goda, men det förutsätter att samhället inte försvårar en positiv utveckling. Tullstationen i har naturligtvis stor betydelse för näringslivet i Frostvikenområdet, men också i stora delar av mellersta inland. En nedläggning av tullstationen innebär en marginell besparing för vid en jämförelse med näringslivets förluster i form av uteblivna intäkter och ökade kostnader. En nedläggning skulle vara ett direkt slag mot ambitionerna i området att stärka och utveckla handeln över gränsen till . Näringslivet och kommunerna i området har bland annat pekat på följande negativa effekter av en nedläggning av tullstationen i : Företag i mellersta inland förlorar kunder på den norska sidan av gränsen på grund av längre transporter och därmed högre kostnader. De uppemot längre transporterna för att passera en annan tullstation leder till ökad miljöbelastning. Den gränsnära handeln i skulle försvåras och minska. En del av de företag som har en omfattande verksamhet på andra sidan av gränsen skulle få problem att överleva. Turismnäringen i , särskilt när det gäller jakt, skulle minska dramatiskt. (jagar flera hundra norrmän i området, men utan en tullstation där de kan deklarera sina vapen skulle de knappast komma i samma omfattning.) Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att inte förändringar i organisation ska försvåra en positiv utveckling för näringslivet i mellersta inland?
ip · GR107 · 2003-09-25 00:00:00 — Interpellation 2003/04:7 av () till statsminister om attityder till homosexuella Vid ett seminarium om regeringens utvecklingsproposition fällde tillförordnade utrikes-, bistånds- och migrationsminister enligt uppgift nedsättande kommentarer om homosexuella. I refereras situationen enligt följande: "Härförleden var det de homosexuella som stod i centrum för pratglade intresse. Vid presentationen av den nya biståndspropositionen fanns en representant från RFSL på plats för att ställa lite frågor. svarade artigt och engagerat, som det anstår en biståndsminister. Väl färdigpratad lutar sig ministern tillbaka och mumlar för sig själv att "nu får det väl vara slut på alla bögfrågor". Han måste ha glömt att han hade en mikrofon fäst på kavajslaget, och hade nog ingen aning om att han delade sina tankar med alla i tolkrummet." Det är inte första gången som statsrådet uttrycker märkliga, nedsättande och egenartade kommentarer. Min fråga till statsministern blir därför: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att säkerställa att regeringens representanter i fortsättningen inte uttrycker sig diskriminerande, nedsättande eller kränkande?
ip · GR108 · 2003-09-25 00:00:00 — Interpellation 2003/04:8 av () till statsrådet om den danska skattesänkningen sänker den danska staten skatten på spritdrycker . Det innebär rimligen konsekvenser för regeringens alkoholpolitik och framför allt för Systembolaget i . Min fråga till statsrådet blir därför: Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder med anledning av den danska skattesänkningen?
ip · GR1015 · 2003-10-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:15 av () till näringsminister om regelbördan för företag Den samlade volymen företagsregler beräknas uppgå till ungefär 20000 sidor. 75 myndigheter beräknas samla in kring 73 miljoner blanketter från landets företag. Och trots regeringens återkommande utställningar om ambitioner och intentioner ser regelbördan för företagare ut att snarare öka än minska @ också det här året. för regelgranskning gör löpande genomgångar av olika myndigheters nya föreskrifter. Nämndens granskning av de 50 nya föreskrifter och allmänna råd som införts visar att de till största delen innebär en ökad administrativ börda för företagen. Det är ett litet tecken som måste ses mot bakgrund av tiotals år av kraftig regelinflation, där företagsregler ökat med , och där regeringen, trots tillsättande av arbetsgrupper och utställda löften misslyckats med att lätta på regelbördan. Den utveckling som pågår har fått jurister att tala om "hyperlexi", som ett sätt att beskriva hur politiker och tjänstemän gör varje aspekt av företagsamhet till byråkrati, med regler som är svåra eller omöjliga att förstå sig på utan expertkompetens. Naturligtvis finns det goda och rättvisa regler. Sådana regler som möjliggör rivaliserande processer och effektiv feedback, men som inte avgör eller i detalj styr själva resultatet. Men onödiga eller otydliga regler betyder det motsatta @ regler som stjäl tid och resurser från småföretagare att konkurrera genom att erbjuda bättre produkter eller tjänster. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att inte svika svenska entreprenörer ytterligare och se till att regelbördan för företagare lättar?
ip · GR1016 · 2003-10-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:16 av () till statsrådet om dold diskriminering Enligt en rundringning som gjort är det flera av de kommunala bostadsbolagen i som hjälper den bostadssökande som vill bo i ett område utan invandrare. Radions reporter sade sig vara bostadssökande och frågade bostadsbolagen efter ett område "där det inte finns en massa invandrare", som han uttryckte det. Endast ett av de kommunala bostadsbolagen var avvisande. I ett av bolagen hade personalen kryssat för områden med lite invandrare och en förmedlare räknade på telefon upp vilka områden som bäst svarade mot önskemålen. Bostadsmarknaden är bara ett av alla de områden där diskrimineringen är utbredd. Hur utbredd denna diskriminering är vet vi inte. Att bevisa den är mycket svårt. Det är dags att göra något åt detta. Invandrarpolitiska maktutredningen har förslagit att man ska tillåta practice testing (praktikprövning) när man studerar förekomsten av diskriminering. Praktikprövning går ut på att en person eller organisation, utan sin vetskap ställs inför ett prov där det blir möjligt att bevisa om de diskriminerar. Hur långtgående dessa metoder ska tillåtas vara kan diskuteras, men att de skulle kunna utgöra viktiga verktyg för att få bättre kunskap om diskrimineringens omfattning står utom allt tvivel. Metoden skulle kunna användas dels för att stärka bevisningen i de fall där misstanke finns om lagbrott, dels för att göra stickprovskontroller i vissa samhällssektorer där man misstänker att diskriminering förekommer. Forskare skulle dessutom kunna forska om hur utbredd diskrimineringen är i landet. I den senaste landrapporten från , , rekommenderas dessutom att använda sig av de möjligheter praktikprövning ger för att bevisa diskrimineringens omfattning och utbredning. Hur avser ministern att agera för att fler metoder, såsom practice testing (praktikprövning), blir möjliga att användas i för att bevisa, utreda och forska kring förekomsten av diskriminering? Avser ministern att verka för att följa ? Avser ministern att verka för andra metoder som kan användas för att bevisa, utreda och forska kring diskrimineringens verkliga utbredning?
ip · GR1017 · 2003-10-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:17 av () till statsminister om långsiktig finanspolitisk stabilitet under folkomröstningskampanjen om euron firade Socialdemokraterna och LO med pukor och trumpeter den buffertuppgörelse som träffades. innebar att ett ekonomiskt råd skulle inrättas, kommunernas ekonomi skulle bli buffert, mer AMS-politik, användandet av moms och arbetsgivaravgifter som konjunkturregulatorer och sist men inte minst ett höjt överskottsmål till . Det sistnämnda sades i uppgörelsen mellan LO och Socialdemokraterna gälla oavsett utgången i folkomröstningen. Så sent som i budgetdebatten lät finansminister retorik påskina att ett höjt överskottsmål från 2 till var på gång. Budgeten sade dock något helt annat. När kom så kunde vi alla höra finansministern på radio. Då var helt plötsligt uppgörelsen mellan LO och socialdemokratin noll och intet värd. Någon höjning av överskottsmålen var inte aktuell. Det är i allra högsta grad viktigt för medborgarna att få veta vad som gäller med tanke på att ett förändrat överskottsmål innebär skattehöjningar, alternativt neddragningar eller en kombination av båda. Då finansministern inte kunnat ge klart besked vore det bra om statsministern kunde göra det. Det är av största vikt att det är ordning och reda i statens finanser. Därför är det oroande att statens lånebehov enligt statsbudgeten beräknas uppgå till . Så byggs inte långsiktigt stabila och stadiga statsfinanser. Min fråga till statsministern är därför: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att uppnå långsiktig finanspolitisk stabilitet?
ip · GR1018 · 2003-10-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:18 av () till tf. utrikesminister om situationen i Situationen i har varit orolig. Motsättningarna har blivit allt djupare mellan landets landsbygdsbefolkning och regeringen, som vägrat att ha en öppen dialog med landets opposition inom bondeorganisationer, fackliga organisationer och politiska partier såsom bland annat (), vilka krävt jordreformer, utbyggnad av infrastrukturen, privatiseringen av landets vatten- och gastillgångar och den nyliberala politik som påtvingas genom ALCA. Oppositionen har tidigare tvingat regeringen att tveka i sitt beslut att privatisera vattentillgångarna, men på allra har regeringen i stället beslutat att exportera gas till via @ något som väckt våldsam kritik hos den bolivianska befolkningen. Denna kritik har tagit formen av stora manifestationer och demonstrationer. Bönder och lantarbetare har blockerat motorvägar i . Regeringen har svarat på dessa manifestationer med att ta till våld. Polis och militär har sänts till de områden där demonstrationer och manifestationer ägt rum. Fram till har militär och polis dödat sju människor och allvarligt sårat ett trettiotal bönder. Demonstrationerna och manifestationerna har spritt sig till alla större städer och till stora delar av landsbygden. fortsätter oroligheterna i Yungas, Achacachi, Chapare, , . Protesterna i Achacachi leds av som brukar kallas el Mallcu. Han har mobiliserat 40 000 bönder mot presidenten militära och polisiära styrkor. leder i Cochabamba i Chapare mer än 20 000 bönder. Bolivianska LO:s (COB) ordförande varnar för ytterligare demonstrationer och manifestationer, medan regeringen förbereder sina styrkor för att gå till angrepp mot bönder och arbetare. är djupt inblandat i konflikten och stöder regeringen. President sände har givit den bolivianska regeringen sitt fulla stöd när det gäller de åtgärder den vidtagit. har den bolivianska regeringen fått i bistånd. En stor del av detta bistånd kommer att gå till den bolivianska armén och polisen. En annan del kommer att användas till att premiera ledande personer inom den bolivianska regeringsadministrationen. Den arrogans som regeringskoalitionen och dess partier uppvisar gentemot böndernas och arbetarnas krav hotar att driva in i ett nytt inbördeskrig med åtföljande omfattande brott mot mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesministern: 1.Vad avser utrikesministern att göra när det gäller inblandning i inre angelägenheter? 2.Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att sätta stopp för den brutala politik som Sanches de Losadas regering bedriver gentemot fattiga arbetare och bönder?
ip · GR1019 · 2003-10-08 00:00:00 — Interpellation 2003/04:19 av () till kulturminister om TV-produktion på olika platser i landet SVT har sin produktion av TV-program förlagd till ett antal platser runtom i landet. Tanken med att TV-program har producerats i hela landet har varit att få många som deltar och att olika människors värderingar och tankesätt ska få synas. Ledningen för planerar nu att koncentrera TV-produktionen till ett fåtal platser i landet. En sådan koncentration leder till minskad mångfald och till att andemeningen med att ha TV-produktion i hela landet till stora delar går förlorad. Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att TV-produktion också fortsättningsvis ska ske på ett stort antal platser i landet?
ip · GR1020 · 2003-10-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:20 av () till utbildningsminister om nedläggningar av CSN-kontor har aviserat nedläggning av elva av sina lokalkontor. Det handlar om kontoren i , , , , , , , , , och . Som huvudskäl anges behov av besparingar inom CSN. Självfallet kan en stor del av CSN:s huvuduppgifter hanteras utan att det finns lokalkontor. IT-samhället och ett normalt fungerande postväsende ger goda möjligheter att hantera dessa uppgifter både effektivt och ekonomiskt och utan behov av lokalkontor på varje universitets- eller högskoleort. Däremot kan det finnas skäl att fråga enligt vilka principer som vissa kontor läggs ned medan andra får finnas kvar. Noterbart är att tre universitetsorter var och en med åtskilligt fler än 10000 årsstuderande får sina kontor nedlagda. Detsamma gäller ett antal orter med större högskolor. Flera av de kontor som blir kvar finns på orter med ett relativt litet antal studerande. De redogörelser som har lämnats från CSN till företrädare för studentkårer och universitetsledningar vid berörda orter har enligt uppgift, inte varit klarläggande. Genom nedskärningarna försvinner dock möjligheten till lokal anknytning och personliga kontakter, något som är särskilt allvarligt för studerande som av någon anledning har svårt att uppfylla CSN:s krav för studiemedel. Av uppenbara skäl riskerar detta att förvärra den sociala snedrekrytering som sker till landets universitet och högskolor. har dessa frågor handlagts vid lokala samråd med representanter för CSN, den lokala studenthälsan, studentkåren och den berörda studenten. Hur dessa samråd nu ska ske med tillräcklig lokal förankring och med bevarad rättssäkerhet för landets studerande, har det inte getts besked om. Jag vill fråga utbildningsminister : 1.Vilka bedömningar från utbildningsministerns sida har varit styrande för förslaget om vilka av CSN:s lokalkontor som ska läggas ned och vilka som ska finnas kvar? 2.Vilka åtgärder avser utbildningsminister att vidta för att garantera den lokala anknytningen och de personliga kontakter som behövs vid samråd kring studenter som har svårt att uppfylla CSN:s krav för studiemedel?
ip · GR1022 · 2003-10-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:22 av () till kulturminister om SVT:s förslag om TV-produktion Ett sparpaket som bland annat innebär att den allmänna TV-produktionen i , , , och ska flyttas och enbart nyhetssändningar ska sändas från de uppräknade stationerna presenterades av . Enligt SVT beror detta på det teknikskifte som man står inför, man ska förbereda för digitala sändningar, och det ger konsekvenser i företagets 27 produktionsorter utanför . Programproduktionen på de fem uppräknade orterna försvinner helt. Detta nedläggningsförslag innebär att man flyttar produktionen från , , , och till och . Detta strider i och för sig inte mot SVT:s direktiv om att av produktionen ska ske utanför . Men inte tror jag att det betyder att av programmen ska produceras i andra storstadsregioner. Enligt SVT:s vd kommer tittarna inte att märka av rationaliseringarna på något negativt sätt, till exempel i form av nedlagda produktioner. Personalen kommer att finnas på andra håll, där de kan göra samma sorts program. Varför då denna förändring? De olika orterna kommer ju att finns kvar med sina lokaler eftersom de ska sända nyheter. För orter i glesbygd kommer det att bli mycket kännbart när personal sägs upp, vilket blir en naturlig följd av förslaget. Det kommer också att märkas på mångfalden. SVT bör producera program på många olika orter. För , som får behålla bara enligt det lagda förslaget, känns det som ett dråpslag. Det är oerhört viktigt att TV-program produceras även i norra . Att produktionen sprids ut ger ökad information om hela landet. Även om programmen inte speglar någon speciell plats i produktionen, finns vinjetter och liknande som visar bilder från till exempel när programmet Go'kväll sänds. Programmet Vildmark som produceras i känns mer trovärdigt när det sänds från en ort nära vildmarken, i stället för att det ska produceras i eller . Något bör göras för att stoppa SVT:s styrelses förslag, som mer eller mindre raderar ut produktion i . Av den anledningen vänder jag mig till kulturministern för att diskutera förslaget och undrar: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att trygga produktion av TV-program utanför storstadsregionerna?
ip · GR1023 · 2003-10-10 00:00:00 — Interpellation 2003/04:23 av () till utrikesminister om regim är borta. Trots att det har gått den forna regimen föll är det varken stabilt eller fred i . Huvuddelen av stridigheterna riktar sig nu mot ockupationsmakten . Det senaste halvårets oroligheter och instabilitet i är en produkt av att vägrar lämna , nu efter fall, och överlämna makten till Irakierna själva. Många irakier som utländska politiska analytiker gör bedömningen att oroligheterna och stridigheter kommer att avta radikalt om koalitionens styrkor ersattes med FN-styrkor. finns det ett styrande råd i . Dess roll är att fram till dess att får en regering och konstitution och att demokratiska val anordnas, få ett ord med i laget i styrandet av . Det är angeläget att rådet får internationellt stöd, inte minst för att öka rådets inflytande och självständighet. En annan viktig åtgärd för att normalisera läget i är att så många länder som möjligt återigen öppnar sina ambassader i . För svenskt vidkommande är det viktigt att även öppna ett konsulat i Irakiska ; inte minst för att tiotusentals kurder från den regionen nu är bosatta i vilket har lett till att kontakterna och utbytet med irakiska nu är mycket intensiva. Ett viktigt element i etablerandet av en demokrati i är att det nya vilar på demokratiska principer och ett erkännande av folkrätten. Det kurdiska folket i irakiska har genom sitt parlament deklarerat att det federativa styrelseskicket, där kurderna åtnjuter ett självbestämmande i många viktiga frågor, är det styrelseskick som de ser som det mest legitima. Många irakiska partier och organisationer har visat respekt för den ståndpunkten. Utsikterna för att ett sådant styrelseskick blir det som det nya vilar på är därför ganska stora. Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till utrikesminister : Hur avser utrikesministern att agera för att FN-styrkor möjligt ersätter koalitionens styrkor? Hur avser utrikesministern att agera för att stödja det styrande rådet i ? Hur kan utrikesministern agera för att inbjuda rådet till för att visa stöd och föra en dialog om framtid? Hur avser utrikesministern att agera för att den svenska ambassaden öppnas i ? Hur avser utrikesministern att agera för att bidra till etablerandet av ett svenskt konsulat i irakiska ? Hur avser utrikesministern att agera för att stödja det federativa systemet som grund för relationerna mellan irakiska och centralmakten i ?
ip · GR1024 · 2003-10-10 00:00:00 — Interpellation 2003/04:24 av () till utrikesminister om bryter flagrant mot internationell rätt och mänskliga rättigheter, som militär ockupationsmakt, genom illegala likvideringar, genom militära operationer, krypskytte och belägringar, genom att bygget av den olagliga muren, samt genom att på otaliga sätt bryta mot och . bör ta initiativ till ekonomiska sanktioner mot och en fredstrupp på de palestinska områdena. representant i östra menar att ekonomiska sanktioner mot skulle vara ett effektivt påtryckningsmedel. av handel sker med EU-länderna som är största handelspartner. Krav på fredstrupper och sanktioner stöds också av fredsrörelsen i som kräver att omvärlden griper in. Hur avser utrikesministern att agera för att stoppa de pågående kränkningarna av palestiniernas mänskliga rättigheter? Hur avser utrikesministern att agera för att ska stoppa de olagliga likvideringarna av palestinier? Hur avser utrikesministern att agera för att ska stoppa bygget av den olagliga muren? Hur avser utrikesministern att agera för att ska häva ockupationen av och , samt annekteringen av östra ? Hur avser utrikesministern att agera för att sanktioner mot ska bli genomförda? Hur avser utrikesministern att agera för att fredstrupper ska skickas till de palestinska områdena?