ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10194 · 2003-02-18 00:00:00 — Interpellation 2002/03:194 av () till jordbruksminister om fiskeriförsöksstationen i startade försöksverksamhet med fiskodling i . är försöksstation på denna jämtländska ort en modern anläggning, där försöksverksamhet bedrivs och olika fiskstammar bevaras för framtiden. Särskilt stor betydelse för framtiden har försöksstationen som avelsstation för . Anläggningen är också viktig i arbetet för att bevara speciella fiskstammar. Levande genbanker har byggts upp för att den genetiska variationen ska kunna bevaras. hävdar emellertid att verket inte längre har tillräckliga ekonomiska resurser att driva försöksverksamheten i vidare. Man tror sig spara på en nedläggning. Men då väger verket inte in de omfattande negativa konsekvenser en nedläggning skulle innebära för samhället. Såväl i som kommun understryker i sina remissvar att en nedläggning i skulle medföra stora förluster för samhället. Anläggningen är som nämnts den enda i landet som kan fungera som avelsstation för @ och det är just matfiskodling av som har de största utvecklingsmöjligheterna inom fiskodlingen i . På kort sikt beräknar i att dagens rödingproduktion på kan tiodubblas @ och därmed generera ungefär 100 årsarbetstillfällen. Motsvarande potential finns även i övriga Norrlandslän. Som kommun understryker i sin skrivelse skulle en nedläggning av försöksstationen i också vara ett hinder för en positiv, långsiktig utveckling av fisketurismen. Detta vore fatalt för en näring som har mycket goda förutsättningar att utvecklas vidare i norra inland. beräknas sportfisket omsätta @ och potentialen för framtiden är mycket stor, inte minst för att attrahera besökare från andra länder. Försöksstationen i är vidare en viktig forskningsresurs när det gäller fiskevård och fiskodling i allmänhet. Den vetenskapliga kompetensen bör stärkas för att kunna ta till vara de möjligheter verksamheten kan ge. Som konstaterar vore en nedläggning i en misshushållning med fisktillgångarna i . En nedläggning vore ett allvarligt slag mot utvecklingsmöjligheterna i inlandet. All verksamhet i inland av den här typen skulle försvinna och de statliga satsningarna på fiskets område koncentreras till . Detta är oacceptabelt såväl samhällsekonomiskt som mot bakgrund av att uttalat att regionalpolitiska hänsyn ska tas vid lokalisering av statlig verksamhet. Mot den här bakgrunden vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att ge fiskeriförsöksstationen i möjligheter att leva vidare och medverka till att vattenbruket i norra kan utvecklas.
ip · GQ10195 · 2003-02-19 00:00:00 — Interpellation 2002/03:195 av () till justitieminister om framtidens tingsrättsorganisation i Det har genomförts en betydande centralisering av tingsrätter i landet. Regeringen markerade i sin skrivelse angående reformeringen av domstolsväsendet att det krävs olika lösningar i landet för att förena de olika målen för verksamheten. Trots detta finns en röd tråd av storskalighet i de förslag som lagts fram. Genom storskaliga tingsrätter ska ökad likvärdighet i domsluten uppnås. Genom en specialisering ska rättsväsendet stärkas. är landets i särklass största domstol. Här handläggs av landets brott- och tvistemål. Om någonstans borde vara stordriftens kronjuvel, den tingsrätt som bevisar att stordomstolar är samlat bättre för rättsväsendet än mindre domstolar. Ändå är det ställt utom alla tvivel att har betydande problem och att den varit föremål för översyner med jämna mellanrum. senast genom det uppdrag som regeringen gav generaldirektören i . Frågan är då om den utredning som genomförts fått möjlighet och haft förutsättningar att pröva hållbarheten i gällande utvecklingstrend. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitieministern: 1.Vilka ytterligare åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att pröva i vad mån storskalighet inom domstolsorganisationen förbättrar rättsväsendet utifrån ett medborgarperspektiv? 2.Är justitieministern beredd att förnya uppdraget i syfte att pröva alternativa vägar i rättsväsendet och bevara de nuvarande tingsrätterna i ? 3.På vilket sätt avser justitieministern att säkerställa att eventuella förändringar inte leder till en stark koncentration av den dömande verksamheten i ?
ip · GQ10196 · 2003-02-19 00:00:00 — Interpellation 2002/03:196 av () till kulturminister om rapport Det krävs motkrafter för att möta den våldskultur som söker tänja gränser, normer och värderingar ofta också i syfte att reducera kvinnor och barn till sexobjekt. Det är viktigt, även i ett nytt medielandskap, att söka system för att skydda minderåriga, mänskliga rättigheter och värdighet. Av det skälet har även EU rekommenderat medlemsstaterna att på frivillig grund främja inrättandet av nationella system för att uppnå en effektiv skyddsnivå. Mot den bakgrunden har fått regeringens uppdrag att informera berörda branscher om innehållet i rekommendationen. Senast lämnades en rapport från rådet till regeringen. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga kulturministern: 1.Vilka ytterligare åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att förstärka självregleringen inom berörda branscher och uppnå en effektiv skyddsnivå, främst för barnen? 2.Är kulturministern beredd att ta initiativ till en översyn av nuvarande direktiv till i syfte att förstärka arbetet mot våldskulturen och då inte minst det sexualiserade våldet som drabbar barn och kvinnor?
ip · GQ10197 · 2003-02-20 00:00:00 — Interpellation 2002/03:197 av () till socialminister om metallbiologiskt centrum Regeringen har avsatt för att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgam och andra tandvårdsmaterial. Utredningen som föregick beslutet lämnade ett förslag om att ska gå till metallbiologiskt centrum. Av beskrivningen av den tänkta verksamheten framgår att metallbiologiskt centrum vill återuppta den verksamhet som bedrevs på den nu nedlagda amalgamenheten vid i . Bland annat har ifrågasatt det forskningsmaterial och patientunderlag som finns bevarat från amalgamenheten. I sitt remissvar till utredningen avstyrkte förslaget om att ge till metallbiologiskt centrum bland annat mot bakgrund av att forskningen kunde antas bedrivas med bristande kritiskt förhållningssätt, eftersom verksamheten ska bedrivas med det material som amalgamenheten efterlämnat. Även och delar denna åsikt. Därtill var de fyra odontologiska fakulteterna negativa i sina remissvar till resursfördelningen på liknande grunder. I av berättade statssekreterare att det inte var medicinska, utan politiska hänsyn som avgjort fördelningen av resurser. Han anser att och flera lobbyister väglett regeringens agerande. Av de anslagna återstår att distribuera. Jämförelsevis får odontologisk forskning 3@4 miljoner kronor av . Mot bakgrund av det ovanstående anförda vill jag fråga statsrådet följande: Varför väljer statsrådet att bortse från remissinstanserna och föreslå att metallbiologiskt centrum får ? Hur tänker statsrådet fördela de återstående för att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till tandfyllningsmaterial?
ip · GQ10198 · 2003-02-21 00:00:00 — Interpellation 2002/03:198 av () till utbildningsminister om resursfördelningssystemet till högskolorna tilldelas universiteten och högskolorna finansiella resurser genom ett prestationssystem. Pengarna kommer i två "påsar". Den ena betalas ut när studenten registrerat sig på kursen. Den andra delen betalas ut när studenten har klarat av det poänggivande momentet. Det finns, enligt min mening, många problem med det nuvarande resursfördelningssystemet. Systemet uppmuntrar högskolorna och universiteten att "fria istället för att fälla". Då en del av pengen fördelas fördelas efter prestation skapas incitament för att släppa igenom de studenter som ligger på gränsen till godkänt @ för att på så sätt erhålla intäkter. Det finns med andra ord stora risker med detta system som i slutändan kan komma att påverka kvaliteten på våra universitets- och högskoleutbildningar. har blivit anmält till . Bakgrunden är den att 146 teknologitentor snabbrättades på grund av resursbrist. skrev 146 teknologer tentamen i mekanik. Det var en omtentamen, studenterna hade redan missat tentamen minst en gång. Vanligtvis godkänds drygt hälften av dem som skriver tentamen. Tentamen skulle rättas av fem personer men på grund av resursbrist kom endast en person att bli ansvarig för rättningen. Detta tillsammans med resursfördelningssystemet orsakade snabbrättningen som kom att leda till att 144 av de 146 tenterande godkändes. De två som underkändes hade inte lämnat in något svar. Om den ansvariga avdelningen inte hade rapporterat in resultatet före hade prestationspengen på fryst inne. Det finns anledning att tro att denna händelse inte är något unikt för . Vi vet att det råder stor resursbrist på högskolor och universitet runtomkring i landet. Den ensidiga ökning av antalet utbildningsplatser som regeringen har verkat för har dessvärre inte följts upp med resurser för att kunna utföra utbildningen på ett bra sätt. Det har lett till färre lektionstimmar, fler storsalsföreläsningar och framför allt till en stor lärarbrist. Denna utveckling kan inte fortsätta om vi vill ha en högskoleutbildning som kan konkurrera i internationell jämförelse. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga utbildningsminister om han är beredd att arbeta för att förändra resursfördelningssystemet till högskolorna och universiteten och vad han avser att genomföra för åtgärder för att bibehålla och öka kvaliteten på högskoleutbildningarna.
ip · GQ10199 · 2003-02-21 00:00:00 — Interpellation 2002/03:199 av () till vice statsminister om kvinnoorganisationernas centrala verksamhet beslutar regeringen om att fördela statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Bidraget ska användas till kostnader för den centrala verksamheten samt till förnyelse och utveckling av verksamheten. när bidragen fördelats utgick inget stöd till moderatkvinnorna och vänsterkvinnorna @ de två politiska kvinnoorganisationer som har tagit ett seriöst grepp kring förnyelse och utveckling av verksamheten. Centerkvinnorna, och har däremot beviljats bidrag på ! Det utmärkande för de organisationer som beviljas statsbidrag är att de fortfarande arbetar efter mycket traditionella organisationsformer. Man valde bort de två politiska partier som vitaliserat sina strukturer. Man kan inte bortse från risken att regeringen genom denna politik bidragit till en konservering av gamla organisationsmodeller, i stället för en vitalisering bland annat av det politiska arbetet ur ett kvinnoperspektiv. När beslutet fattades att omvandla det gamla moderata kvinnoförbundet till en modern nätverksorganisation gjordes grundliga genomgångar för att säkra nätverkets fortlevnad. Till detta hör att man också undersökte möjligheten till att även fortsättningsvis få ta del av de statsbidrag som delas ut till kvinnoorganisationer. Svaret man då fick från företrädare från regeringen var att bidraget inte var hotat. Den förändrade organisationsmodellen applåderades då den ansågs modern och potentiell för att öka kvinnors deltagande i politiken. har efter ett omfattande omprövningsarbete omvandlats till en nätverksorganisation inom . Moderatkvinnorna har egna beslutsorgan i form av nationellt råd och styrelse och i varje län finns länsansvariga. Arbetet bedrivs i nätverk, föreningar eller projektgrupper. Verksamheten inte minst vad gäller kvalificerad ledarskapsutbildning är omfattande. Anledningen till förändringen är att förenkla för engagemang i politiken. Kraften ska inte behöva läggas på att organisatoriskt hantera föreningsuppdraget. I stället ska engagemanget kunna riktas mot det väsentliga, att driva politik ur ett kvinnoperspektiv. Att rekrytera, engagera och utbilda kvinnor för att få bredare engagemang i moderat politik. missgynnas alltså moderatkvinnorna ekonomiskt jämfört med de flesta andra politiska kvinnoorganisationer. Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern att vidta för att ekonomiskt säkra arbetet i de politiska kvinnoorganisationerna oavsett organisationsform?
ip · GQ10200 · 2003-02-21 00:00:00 — Interpellation 2002/03:200 av () till justitieminister om svarttaxiverksamhet En ensam, berusad kvinna misshandlades av svarttaxichaufför 35-åring slogs ned när han skulle betala svarttaxi. Kontot länsades sedan på Kvinna våldtogs i samband med svarttaxifärd Hotad med bajonett tvingades 25-åring ta ut 5 000 och ge svarttaxichaufför Två flickor, , blev utsatta för övergrepp och rånade av svarttaxichaufför. Under pistolhot tvingas svarttaxikund lämna ifrån sig nycklar och kontokort @ hittar sedan sitt hem fullständigt länsat. Ovanstående rubriker står att läsa i olika tidningar runtom i landet. Svarttaxiverksamheten har ökat kraftigt i och polisen för en svår kamp för att försöka få stopp på brotten kring svarttaxibilarna. Poliserna säger: Vi försöker störa i den utsträckning vi kan, men skulle vi sätta av alla resurser som krävs så har vi inte poliser till något annat. Enligt en undersökning som gjorde 2001 så fanns då ca 1 000 svarttaxibilar i landet. Den siffran har knappast blivit lägre. Det är en ojämn kamp som taxichaufförer med yrkestrafiktillstånd för mot de svarttaxichaufförer som struntar i regler, ofta saknar körkort och som på intet sätt lever upp till krav för att få köra taxi. Av de chaufförer som kör svarttaxi är en väldigt stor del känd av polisen. De är kända för grova brott av olika slag. Väldigt många har varit dömda för våldsbrott. Vad händer när en svarttaxichaufför blir tagen av polisen? Utredningsarbetet är ofta ganska lönlöst eftersom domstolsväsendets praxis när det gäller bestraffningar är alldeles för lindriga. föll en dom som gav svarttaxichauffören 60 dagsböter á . Det är en väldigt låg ersättning och chauffören kan köra in den summan . Ännu har ingen frihetsberövats trots att det kom en lag 1998 om att man kan dömas till upp till fängelse. togs en chaufför i som tidigare dömts till i böter. Det blir intressant att följa det fallet och se om ett avskräckande frihetsberövande kan bli domen. Även om denne chaufför får ett strängt straff så löser man inte svarttaxiverksamheten i landet. Det behövs klarare regler i lagen för att kunna lämna rapporter som kan leda till att få någon dömd i rätten. Ofta tar brottsoffren tillbaka sin anmälan, eftersom de riskerar repressalier från svarttaxichauffören eller hans kompisar. Polisens vädjan till befolkningen att inte åka svarttaxi når inte fram till alla. Vad kan då göras för att få slut på problemet? Ett sätt kan vara att som i införa en lag som säger att det är olagligt att "ragga" kunder om man inte har yrkestrafiktillstånd. Min fråga till justitieministern lyder: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta gällande problemet svarttaxi?
ip · GQ10201 · 2003-02-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:201 av () till utbildningsminister om CSN:s service gentemot studenterna , , är ett sorgebarn i svensk utbildningspolitik. Ständigt kommer vittnesbörd om studenter som har drabbats av problemen i studiestödssystemet. riktade också revisorer skarp kritik mot , , för bristande effektivitet och service hos myndigheten. presenterade revisorer en ny granskningsrapport om CSN och dess verksamhet (Rapport 2002/03:7). Revisorernas granskning visar att myndighetens tillgänglighet har ökat och att handläggningstiderna för har sjunkit. Om trenden håller i sig återstår att se. Skulle så vara fallet är det naturligtvis positivt för studenterna. Men revisorerna pekar också på en rad problem hos . Trots stora resurstillskott handlägger myndigheten fortfarande ansökningar om studiemedel långsammare än man gjorde 1996. Och CSN har ännu långt kvar innan myndigheten når målet om att av studiemedelsärendena ska vara behandlade . tar ut allt högre avgifter av studenterna. har CSN:s avgiftsintäkter ökat med . Påminnelseavgifterna för dem som betalar sina studielån för sent ligger högt över den nivå som privata företag tvingas rätta sig efter. stod avgifter för närmare hälften av CSN:s intäkter, enligt revisorers senaste rapport. Kombinationen av långa handläggningstider och allt högre avgifter är stötande. Studenter förväntas betala allt högre avgifter för en service som de alltför sällan får. Och studenter får ett dubbelt budskap: Det är mycket viktigt att de betalar in sina studiemedel men inte alls lika viktigt att myndigheten betalar ut studiestödet till studenterna . Det är ett budskap som många studenter känner stor frustration över. Med anledning av vad som ovan har anförts vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: 1.Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att se CSN:s service förbättras och studenterna får sina studiemedel i rimlig tid? 2.Är utbildningsministern beredd att införa en rätt för studenter att få en straffavgift från CSN om de inte får sina studiemedel på samma sätt som människor tvingas betala en straffavgift till CSN om de betalar av på sina studielån för sent?
ip · GQ10203 · 2003-02-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:203 av () till statsrådet om spelberoende Alltfler människor blir spelberoende och det är framför allt ungdomar, invandrare och män som drabbas. Det visar sig också att låginkomsttagare spenderar så stor andel av sin disponibla inkomst på spel som höginkomsttagare. har spelmarknaden expanderat med flera nya spelformer, bland annat har tre nya kasinon tillkommit, utländska spelarrangörer har etablerat sig via Internet och vinsttak och utdelningar har höjts. Allt detta talar för att problemen med spelberoende sannolikt inte har minskat. Marknadsföringen av spel är aggressiv och enligt Lotteriinspektionen satsar spelbranschen mer än per dag på sin marknadsföring. Det beräknas finnas minst 100000 personer med spelproblem i . av dessa är patologiskt spelberoende och behöver betydande stödinsatser. Staten får in ca från de olika spel där staten är delägare. Av dessa miljarder avsätter regeringen endast till att motverka spelmissbruk. Dessa 4 miljoner fördelas mellan forskning, hjälptelefon för missbrukare och stöd till så kallade kamratföreningar. Kommunernas kostnad för behandling av spelmissbrukare uppgår till ca . För denna behandling får de inga extra intäkter från staten. har lagt fram ett handlingsprogram för att motverka spelberoende. Enligt behövs det 40@50 miljoner kronor för att finansiera åtgärder för att minska de negativa effekterna av spelproblemen. Dessa medel bör fördelas mellan förebyggande insatser, vård och behandling samt forskning. Åtgärder som föreslås i handlingsprogrammet är bland andra: information till ungdomar, föräldrar och allmänheten om riskerna med barns och ungdomars spelande, förbättrade möjligheter till vård och handling för spelberoende, riktade utbildningsinsatser till 6000 personer som yrkesmässigt kan komma i kontakt med spelberoende, bättre kontroll av åldersgränser på spelautomater för att skydda barn och ungdomar samt minskad tillgänglighet till värdeautomater genom tekniska åtgärder. I kyrkliga sammanhang har man solidariskt stöttat och hjälpt medmänniskor som inte klarar av alkohol eller narkotika. En spelberoende person har ett likadant mönster som en alkoholist och behöver därför också vår hjälp och stöttning. Många kristna och andra frivilligorganisationer gör ett beundransvärt arbete med att hjälpa människor som hamnat i olika beroenden och är värda all uppskattning och stöttning även från statligt håll. Det borde vara en självklarhet att staten avsätter en större del, än vad som sker , av sina intäkter från spelverksamhet till att på olika sätt motverka spelberoendet och att de frivilliga organisationerna får del av dessa statliga medel till sin verksamhet mot spelberoende. Med anledning av det ovan anförda, vill jag ställa följande frågor till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka spelberoendet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska barns och ungdomars tillgänglighet till spelautomater? Avser ministern att följa det förslag till ökade anslag som har lagt, för att kunna finansiera åtgärder som ska leda till ett minskat spelberoende?
ip · GQ10204 · 2003-02-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:204 av () till statsrådet om åtgärder för ökad produktion av hyresrätter Regeringen gjorde en stor insats med att anslå ett särskilt investeringsstöd för produktion av hyresrätter. För del uppgår detta till max 150000 per lägenhet. Det var ett bra och välkommet beslut och ger möjligheter att bryta mönstret med en praktiskt taget stillastående produktion av hyresrätter. En extraordinär åtgärd vidtogs för del. Där fick landshövding i uppdrag av regeringen att förhandla med landets kommuner om fördelningen av medlen samt för att få i gång produktionen av hyresrätter. Detta var också en aktiv och välkommen åtgärd. Trots det kan man känna besvikelse över det vi nu kan se som resultat av insatserna. planerade 50000 nya lägenheter, varav 14000 hyreslägenheter. Men av dessa nya och viktiga lägenheter är det endast 6500 som kan få stöd. I som planerat 5000 lägenheter kan endast 2200 lägenheter erhålla stöd. Detta innebär sannolikt att de höga politiska målen om att bostäder ska produceras så att även hushåll med normala inkomster har råd att efterfråga dem får svårt att uppnås. Jag vill därför fråga bostadsministern: Vilka ytterligare åtgärder är regeringen beredd att vidta för att det angelägna målet om att öka produktionen av hyresrätter ska kunna uppnås?
ip · GQ10206 · 2003-02-25 00:00:00 — Interpellation 2002/03:206 av () till utbildningsminister om studenters rättssäkerhet Studenter är på flera sätt en utsatt grupp. Inte nog med att studenterna ska klara kunskapskraven och examinationen under studierna, de ska också försörja sig under knappa ekonomiska förhållanden. Till detta kommer att studentgrupperna ofta är alltmer heterogena i förhållande till tidigare generationers studenter @ vilket är positivt då det kan berika den akademiska reflexionen och därmed utvecklingen vid högskolor och universitet. Dagens studenter har också allt oftare försörjningsansvar, inte bara för sig själva utan även för barn. Det är alarmerande när det kommer signaler om att det finns oklarheter i studenternas rättssäkerhet. känner varken lärare, övrig personal eller ens studenterna själva till vilka rättigheter som finns eller som borde finnas. Ingen student ska behöva känna sig rädd för att uttrycka synpunkter på utbildningen. Ingen borde heller behöva vänta alltför länge @ med fara för sämre chanser på arbetsmarknaden @ på examensbevis. presenterade förslag till regeringen för att stärka studenternas rättssäkerhet. Verket föreslog bland annat att frågan om anonymitet vid kursutvärderingar måste lösas, att handläggningen av examensbevis skulle regleras och att lärosätena tydligare ska informera studenterna om gällande regler. Ännu har inte förslag föranlett någon åtgärd från regeringen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att stärka studenters rättssäkerhet? När kommer utbildningsministerns förslag att presenteras?