ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR1037 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:37 av () till finansminister om skatteutjämningens effekter på har rasat från tredje till 69:e plats i Affärsvärldens lista över tillväxtregioner. Detta är allvarligt och innebär att kan fungera som en tillväxtmotor för hela . Även regeringen borde @ mot bakgrund av regeringsförklaringens myckna tal om tillväxt @ inse situationens allvar. Invånarna i utgör en femtedel av den svenska befolkningen men svarar för en dryg fjärdedel av statens samlade skatteintäkter. Därutöver bidrar regionens invånare till övriga landet med totalt nära via den kommunala skatteutjämningen. Samtliga invånare i betalar till det interkommunala utjämningssystemet, oavsett ålder eller inkomst. överlämnade sitt förslag till regeringen . Effekterna av de föreslagna förändringarna drabbar såväl kommunerna som i mycket hårt. Enligt kommitténs beräkningar kommer och att få betala än mer till systemet om förändringarna genomförs. Faktum är att de flesta av de kommuner som ska betala till systemet ligger i . Ingen har väl kunnat undgå att uppmärksamma de ekonomiska problem som finns i . beräknas underskottet bli . Trots att Stockholmslandstinget redan har landets högsta landstingsskatt @ och så sent som höjde skatten med ytterligare @ varnas det nu för ytterligare skattehöjningar, avgiftshöjningar och nedläggningar i sjukvården. tvingas att betala till utjämningssystemet . beräknas Stockholmslandstinget som enda nettobetalare att få betala mer än 22 miljarder(!) kronor till utjämningssystemet. förslag ändrar inte på detta. I praktiken kommer man att få betala mer till andra landsting än man gör . Om skulle välja att ytterligare höja skatten, för att komma till rätta med de ekonomiska problem som i grunden beror på skatteutjämningen, skulle förslag innebära att samtliga landsting tjänar på detta. Då får nämligen de andra landstingen rätt till en viss andel av de ökade skatteintäkter som landstingsskattehöjningen i genererar. Att komma till rätta med de egna ekonomiska problemen av egen kraft blir således för mer eller mindre omöjligt. betalar varje stockholmare i snitt till verksamhet i andra kommuner och denna beskattning beräknas öka . Kostnadsutjämningssystemet tar allt mindre hänsyn till de särskilda problem och kostnader som finns i en storstad i form av bland annat segregation och befolkningsökning samt höga kostnader för personal, lokaler och bostäder. tas särskild hänsyn till de speciella faktorer som kan ge ökade kostnader i landsbygdskommuner och glesbygd. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern. 1.Vilka åtgärder avser finansministern att verka för i syfte att skatteutjämningen inte ska motverka möjligheterna till ekonomisk tillväxt i ? 2.Avser finansministern att vidta några åtgärder i syfte att förhindra att sjukvården i bryter samman till följd av stora betalningar till skatteutjämningssystemet?
ip · GR1038 · 2003-10-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:38 av () till jordbruksminister om konkurrensen för svenska bönder konsumentminister prisar den tyska mjölkens intåg i svenska butiker. Ministern hyllar lågprisimporten av mjölk och andra matvaror. Det kan försvaras ur en konsumentministers synvinkel, men är också jordbruksminister och har ansvar för det svenska jordbruket. En jordbruksminister bör betona livsmedelssäkerhet, djuromsorg, miljöhänsyn och öppna svenska landskap. Men jordbruksministern företräder en marknadsliberal syn på jordbruket där priset tycks vara det enda som är viktigt. Den inställningen är ett hån mot svenska bönder som har att leva upp till världens hårdaste djurskyddslag och miljöregler och som är tuffare än i de flesta andra länder. jordbruksminister lever inte upp till den egna målsättningar när det gäller jordbruks, miljö- och konsumentpolitiken. Ett av de 15 miljömålen är faktiskt Ett rikt odlingslandskap. Det förutsätter betande djur och ett aktivt jordbruk. I konsumentlagen står också: Den har beslutat om 15 miljömål för . Ett av dem handlar om ett rikt odlingslandskap. Enda sättet att behålla ett öppet svenskt landskap med ängar och hagar är ha betande djur, mjölkkor, köttdjur och får. Och redan nu vet vi att ängarna och hagarna minskar i . Regeringen och näringen måste ta ett gemensamt ansvar för att utveckla ett uthålligt svenskt jordbruk och för att inte växer igen. Det går inte att lämna över hela detta ansvar på konsumenterna. Det vet jordbruksministern mycket väl. Svenska bönder står bakom såväl djurskyddslagen som miljöreglerna trots att det fördyrar den svenska produktionen. Jag förväntar mig också att jordbruksminister står bakom detta regelverk och ger svenska bönder ett rättmätigt stöd i deras strävan att vara bättre än konkurrenterna. LRF:s ordförande har på ett föredömligt sätt agerat på ministerns positiva reaktioner på den tyska lågprismjölken och säger bland annat: Svenskt jordbruk har en lönsamhet som ligger under flertalet europeiska konkurrentländer och vi tappar marknadsandelar till utländska producenter med lägre krav på miljö och djuromsorg. Detta vinner varken miljön eller djuromsorgen på. Detta begriper alla som något satt sig in i det svenska jordbrukets konkurrensvillkor och det borde vara uppenbart även för jordbruksminister . Hon borde också inse att det är svenska mjölkkor och köttdjur som kan hålla svenska hagar och ängar öppna. Den försämrade ekonomin inom svenskt jordbruk har lett till att mejerier talar om att sänka priset på mjölk till producenten. har vi hört att Arla redan föreslagit en sänkning av mjölkpriset på . Det innebär ett hårt slag för bönder som har ett leveranspris som ligger på ungefär samma nivå som . Givetvis är det viktigt för konsumenten att matpriserna inte "skenar iväg", men det är också viktigt att den svenska bonden kan fortsätta att överleva på sin näring. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att den svenska bonden inte ska bli utkonkurrerad av billiga matprodukter från andra länder?
ip · GR1039 · 2003-10-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:39 av () till finansminister om kasino av diskussioner beslutade den svenska 1999 att etablera internationella kasinon även i . De argument som fördes fram av regeringen var att illegalt spelande skulle minska, att kasinon skulle stärka statens ekonomi, att kasinon skulle ge nya arbetstillfällen och att turismen skulle öka. Casino Cosmopol är ett helägt dotterbolag till , som fick regeringens uppdrag att etablera fyra internationella kasinon i . ägs i sin tur av staten och sorterar under . Vinsten ska tillfalla idrotts- och folkrörelserna. motsatte sig beslutet att inrätta kasinon, eftersom vi menade att regeringens argument var osäkra. Det finns inga belägg för att införande av legala spelmöjligheter minskar illegalt spelande. Frågan är också om kasinon har ökat turistvärde nämnvärt. Det vore också intressant att veta om Casino Cosmopol genererar det i propositionen emotsedda antalet arbetstillfällen och ekonomiska överskott till staten. Utöver dessa kristdemokratiska reservationer mot statliga kasinon, så har det i medierna framkommit uppgifter om olaglig verksamhet på de olika kasinona. är mycket bekymrade om det skulle visa sig att statliga kasinon inte tillför något till samhället utan tvärtom är direkt skadligt. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga finansministern: Vad avser ministern att göra för att kontrollera om motiveringen för att införa kasinon har uppfyllts? Vad avser ministern att göra för att olaglig verksamhet inte ska kunna förekomma vid statliga kasinon?
ip · GR1042 · 2003-10-22 00:00:00 — Interpellation 2003/04:42 av () till finansminister om sponsring till damfotboll Det svenska damlandslaget i fotboll gjorde en fantastisk spelinsats när de vann silver i . De skapade historia! Men verkligheten för spelarna i dam- respektive herrlandslaget ser mycket olika ut. har endast ett damfotbollsproffs, , resten av laget arbetar eller studerar vid sidan om sitt fotbollsuppdrag. Hon får in på sin fotboll enligt en artikel i . forward är bäst betald av herrarna. Och på det viset är det. För att damfotbollsspelarna ska ha lika möjligheter som herrfotbollsspelarna måste en del omfördelningar ske inom . Till exempel får i det , som föreligger, från ISPR. Av dessa pengar går till allsvenskan och Superettan för herrar. Övriga delas mellan distrikten, fotboll för damer och herrlandslaget. Förbundet får dessutom från . 70@72 miljoner kronor av den summan går till herrfotboll. I intervjuer uttrycker , generalsekreterare i , att damfotbollen än så länge är en kostnad och att de själva måste börja dra in pengar. kommer inte att göra några omfördelningar så att damlagen får mer. Inte heller uttalas att de lokala klubbarna ska satsa mer, utan det är upp till varje klubb. Men om det inte finns några pengar kan inte damlagen annonsera, ha en biljettorganisation med mera och därmed kommer det färre publik och mindre sponsring. Ett moment 22! ägs av svenska staten och delar av överskottet från verksamheten går tillbaka till svenska folket. Företaget är huvudsponsor för med sammanlagt . Av det går till landslagen. Dessutom finns en grupp på 14 företag, kallad topp 2000, som bidrar med ett antal miljoner. Då regeringen arbetar aktivt med jämställdheten på många olika plan borde även detta omfatta Svenska Spels verksamhet och sponsring. För att damfotbollen ska kunna utvecklas måste mer pengar satsas utan att, såsom uttrycker det, tjejerna själva måste dra in pengarna. Genom Svenska spels sponsring har regeringen en möjlighet att styra över pengar till damidrotten. Damfotbollen och flickfotbollen är på frammarsch men för att den ska få ett ordentligt fäste krävs det att det finns utvecklings- och karriärmöjligheter för tjejerna. Det krävs att satsar på att få fram bra ledare och tränare, att tjejerna ges möjlighet att spela i större ligor och att bli proffs. Dagens unga fotbollstjejer behöver ha positiva förebilder och morötter för att våga och kunna satsa på fotbollen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser ministern att verka för att det tas fram riktlinjer, policyn med mera så att det blir en mer jämn fördelning av sponsring mellan dam- och herridrotten från Svenska Spels sida?
ip · GR1043 · 2003-10-22 00:00:00 — Interpellation 2003/04:43 av () till statsrådet om sjukskrivningsmålen I TV-programmet sade arbetslivsminister så här: "så minskar sjukskrivningarna på i stort sett alla punkter. Kortidsfrånvaron minskar, de långa sjukskrivningarna börjar minska och kostnaderna minskar den här månaden jämfört med ." Tre konkreta påståenden som kan jämföras med den officiella statistiken. 1.Det är sant att korttidsfrånvaron är en aning mindre nu än . Det kompenseras tyvärr mer än väl av att långtidssjukskrivningarna och sjuk- och aktivitetsersättningen, det som tidigare kallades för förtidspensionering, ökar. 2.Det är också sant att antalet långtidssjukskrivna minskade , hade statistik för när uttalade sig. Men det gjorde de också, och alla andra år. Det är en säsongsvariation som inte säger någonting om vad som händer . ökade antalet igen. En mer intressant siffra är att antalet långtidssjukskrivna var fler än , 134000 jämfört med . 3.Kostnaden för sjukpenningssystemet var en aning lägre än . Men det är bara en enskild månad, summan är högre än . Räknar man in förtidspensionerna också så var kostnaden för 9,högre än 2002. Sedan har det kommit nya siffror från . är den som är sjuk eller mindre osynlig i statistiken, eftersom regeringen har infört en tredje sjuklönevecka, som betalas av arbetsgivarna. Dessa människor har inte blivit friska för att de inte registreras i statistiken. Den lilla nedgång som syns i antalet sjukskrivna är till stor del en överföring av långtidssjuka till förtidspensionssystemet. Regeringen har satt upp ett mål om att minska antalet dagar med sjukpenning, och det kan man tyvärr uppnå på det sättet. Vi har i motionerat om att regeringen i stället ska sätta upp ett mål för den totala frånvaron på grund av sjukdom. Ett exempel kan vara ohälsotalet. Ohälsotalet är ett mått med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, förtidspension och sjukbidrag från socialförsäkringen. För detta saknas i skrivande stund statistik efter . Vi behöver ett mål för den totala sjukfrånvaron, inte ett mål som kan uppfyllas genom att man flyttar folk från en kolumn i tabellen till en annan. Vi behöver klara besked från den ansvarige ministern. Mina frågor till arbetslivsminister är: 1.Har ministern gjort bedömningen att långtidssjukskrivningarna minskat? 2.Är ministern beredd att ställa upp ett mål för den totala frånvaron på grund av sjukdom?
ip · GR1044 · 2003-10-22 00:00:00 — Interpellation 2003/04:44 av () till statsrådet om efterlevande av i asylärenden har skrivit under och därmed åtagit sig att i alla beslut ta hänsyn till barns bästa och i utlänningslagens portalparagraf återfinns även följande: "I fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver." har en rad asylfall uppmärksammats där barn varit inblandade. Det har gällt barn som är sjuka och handikappade och som i fått en vård som gjort att de blivit bättre. Trots att barnen inte kan få motsvarande vård i sitt forna hemland har de avvisats dit med följd att de med stor sannolikhet är hänvisade till fortsatt handikapp och försämrade livsvillkor. Det har även framkommit att barn inte har fått berätta om sina egna asylskäl. Barn som varit svårt traumatiserade av händelser de varit utsatta för som till exempel att någon anhörig dödats framför deras ögon. De har inte fått möjlighet att bearbeta sina upplevelser och detta tillsammans med den långa handläggningstiden har medverkat till att deras psykiska hälsa försämrats. När sedan ett avvisningsbeslut kommit har barnens tillstånd ytterligare förvärrats. I dessa ärenden har det i bedömningen sällan tagits hänsyn till barnens asylskäl och hälsa. Barn har även behandlats mycket illa i samband med avvisningar. I TV4:s program fakta beskrevs hur avvisning gått till i två fall. En flygrädd femtonårig flicka tvingades flyga fastbunden till händer och fötter. En elvaårig flicka som inte ätit eller rört sig blev hämtad på sjukhuset där hon låg inlagd. Efter att först tagits i förvar blev hon transporterad till där hon fortfarande ligger på sjukhus. Listan kan göras lång på barn som far illa eller har behandlats illa i samband med att deras eller deras familjers asylärenden behandlats. Från regeringshåll framhålls att det är de långa handläggningstiderna och möjligheten att göra nya ansökningar som gör att barn far illa. Det är viktigt att de långa handläggningstiderna förkortas men det är ännu viktigare att asylprocessen blir mer rättssäker och att även barns asylskäl beaktas. De som utreder asylärenden där barn finns med måste ha kompetens och kunskap om barn och hur man intervjuar barn. Sådan hantering av barn som redovisats i TV4:s program kan aldrig accepteras. och portalparagrafen i utlänningslagen om barns bästa måste efterföljas. Regeln "hellre fria än fälla" borde vara den som gäller. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att barnens bästa ska tas till vara i alla asylärenden? 2.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att undvika att våld används mot barn i asylärenden? 3.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att de som utreder barn i asylärenden ska ha nödvändig kompetens?
ip · GR1045 · 2003-10-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:45 av () till justitieminister om strategi för centralisering av rättsväsendet Det pågår en centralisering av det svenska rättsväsendet av sällan skådat slag. Polisstationer läggs ned, tingsrätter avvecklas och hälften av landets alla tingsrätter står på tur enligt , polisens kommunikationscentraler har centraliserats med längre väntetider som följd, polisdistrikt vill slå sig samman till större myndigheter, åklagarväsendet planerar centralisering och tullen har långtgående planer på att göra detsamma. Det kan säkert finnas anledningar till att se över polisens, domstolsväsendets med flera organisation. Men var finns analysen som säger att centralisering av all verksamhet innebär förbättringar? Vad innebär det för en ort att polisstationen försvinner? Hur påverkas människors upplevda trygghet? Vad innebär det för näringslivet och risken för rån och annan brottslighet? Hur påverkas en ort när tingsrätten läggs ned, innebär det att möjlighet att få hjälp med juridisk kompetens på orten också försvinner? Hur har tillgängligheten påverkats av centraliseringen av kommunikationscentralerna? Det finns väldigt många frågor som behöver ställas med anledning av regeringens snabba centralisering av stora delar av rättsväsendet. Grundsynen att centralisering alltid är bra sitter djupt i den socialdemokratiska politiken. Inser man inte problembilden så är det definitivt svårt att lösa problemet. Vi måste alla förstå att ett av de allvarligaste hoten mot en fungerande rättsstat är om medborgarnas tilltro till statens möjligheter att garantera trygghet och säkerhet försvinner. Tyvärr verkar det som att regeringen har glömt bort ord som personkännedom, närhet, tillgänglighet, lokalkännedom och trygghet. 1.Vilka fördelar ser justitieministern med regeringens valda strategi att centralisera stora delar av rättsväsendet? 2.Har justitieministern genomfört någon helhetsanalys av den centralisering av rättsväsendet som pågår? 3.Vad avser justitieministern att vidtaga för åtgärder för att mildra den oro som många människor känner när de rättsvårdande myndigheterna försvinner allt längre bort? 4.Vilken strategi har justitieministern för att bekämpa narkotikainförseln om från till blir helt utan tullpersonal?
ip · GR1046 · 2003-10-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:46 av () till statsrådet om ohälsans obalans mellan könen Till regeringens budgetproposition för finns ett särtryck med titeln . Häftet ger en utmärkt redogörelse för tid och sysselsättning, lön och inkomst samt utfallet av socialförsäkringsersättningarna, allt uppdelat utifrån kön. Under rubriken kan man bland annat läsa följande: "Ohälsan har kommit alltmer i fokus, inte minst på grund av den kraftiga ökningen av antalet långtidssjukskrivna. Antalet sjukskrivna har ökat bland både kvinnor och män, men kvinnor står för den största ökningen." "Andelen kvinnor är högre än andelen män i samtliga livscykler. Ensamstående kvinnor med barn är överrepresenterade bland de sjukskrivna. Det finns inget entydigt svar till varför kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män. Inte heller går det att förklara varför kvinnors sjukfrånvaro ökat mer än männens . Den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män, där kvinnor i större utsträckning har att kombinera betalt förvärvsarbete med obetalt omsorgs- och hushållsarbete är en faktor som lyfts fram. Ett allmänt högre tempo i samhället och förändringar i arbetslivet, där neddragningar i den offentliga sektorn, särskilt inom vård- och omsorgsområdet, med ökat stress som följd brukar framhållas som bidragande orsaker." "@ @ @ kunskapen om kvinnors högre sjukfrånvaro är begränsad och behöver fördjupas." Arbetslivsministern har huvudansvaret för arbetet med ohälsofrågorna. Jag vill därför ställa följande frågor: 1.Vilken hänsyn tar statsrådet till kvinnors och mäns olika livsförhållanden i det arbete som pågår? 2.På vilket sätt kommer statsrådet att verka för en fördjupning av kunskapen om kvinnors högre sjukfrånvaro under det nu pågående arbetet? 3.På vilket sätt kommer statsrådet att ta till vara den kunskapen i de förslag som ska presenteras?
ip · GR1047 · 2003-10-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:47 av () till statsrådet om pensionssystemet och könsdiskriminering Till regeringens budgetproposition för finns ett särtryck med titeln . Häftet ger en utmärkt redogörelse för tid och sysselsättning, lön och inkomst samt utfallet av socialförsäkringsersättningarna, allt uppdelat utifrån kön. Där kan man bland annat läsa: "Löneskillnader på arbetsmarknaden fortplantas via ersättningssystemen och slutligen @ i form av skillnad i pension @ till livets slutskede. Det oavlönade arbetet @ i form av till exempel hushålls- och underhållsarbete i hemmet, omsorg om barn och andra anhöriga @ ger ingen inkomst eller pensionsrätt i pensionssystemet för individen (i det nya pensionssystemet finns pensionsrätt för barnaår), men bidrar avsevärt till hushållens välfärd och är därför ett viktigt komplement till det marknadsavlönade arbetet. Fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män har en ömsesidig påverkan på så sätt att omfattningen av den ena formen sätter gränser för/påverkar omfattningen av den andra formen av arbete." Enkelt uttryckt skulle man alltså kunna säga att det nuvarande pensionssystemet befäster och konserverar den underordningen och den lönediskriminering som dagens arbetsmarknad utsätter kvinnor för. Jag vill därför ställa följande frågor till barn- och familjeministern: 1.Delar ministern beskrivningen ovan? 2.Om svaret är "ja", innebär det att statsrådet gjort den bedömningen att det är acceptabelt med ett sådant system? 3.Om svaret på den frågan är "nej", vilka initiativ avser statsrådet att vidta?
ip · GR1048 · 2003-10-22 00:00:00 — Interpellation 2003/04:48 av () till statsrådet om föräldraförsäkringen och könsdiskrimineringen Till regeringens budgetproposition för finns ett särtryck med titeln av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Häftet ger en utmärkt redogörelse för tid och sysselsättning, lön och inkomst samt utfallet av socialförsäkringsersättningarna, allt uppdelat utifrån kön. Där kan man bland annat läsa: "utbetalades i föräldrapenning. Av beloppet utbetalades till kvinnor och till män. Av den föräldrapenning som tas ut under barnets första levnadsår, står kvinnor för den allra största delen, både i antal dagar och i kronor räknat. Totalt står kvinnor för av de uttagna dagarna och män för . Det ojämna uttaget av föräldrapenning innebär att kvinnor i större utsträckning än män är borta från arbetsmarknaden under vissa perioder och dessutom under avsevärt ." anordnade en offentlig utfrågning om löneskillnader. Medverkande var bland annat representanter från , , och JämO. Samstämmigheten var stor i synen på det ojämna uttaget av föräldraledigheten som en viktig orsak till varför kvinnor halkar efter i löneutvecklingen. Bland annat JämO pekade ut sambandet mellan "hemma-med-barn" och arbetsmarknaden som en nyckelfråga om man vill komma tillrätta med löneskillnaderna. Enkelt uttryckt skulle man alltså kunna säga att den nuvarande utformningen av föräldraförsäkringen bidrar till att permanenta, och till och med förstärka, en ordning på arbetsmarknaden som försvagar och lönediskriminerar kvinnor. Systemet upprätthåller dessutom en traditionell föreställning om vad kvinnor respektive män har för ansvar i förhållande till barn. Jag vill därför ställa följande frågor till barn- och familjeministern: 1.Delar ministern beskrivningen ovan? 2.Om svaret är "ja", innebär det att statsrådet gjort bedömningen att det är acceptabelt med ett sådant system? 3.Om svaret på den frågan är "nej", vilka initiativ kommer statsrådet att ta?