ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR1050 · 2003-10-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:50 av () till finansminister om socknen som administrativ enhet Just nu bedriver och en kampanj för att "rädda våra socknar". Det är en högst angelägen aktion. Sockenindelningen av var klar och det är knappast en överdrift att hävda att det svenska samhället har växt fram ur sockenområdena. Socknen var en administrativ enhet för en rad företeelser i samhället, den var ett område för såväl kommun och församling, som folkbokföring, fastighetsbildning och kartografi. När skötte folkbokföringen var socknen och församlingen samma territoriella enhet. sköter folkbokföringen, men den territoriella områdesindelningen bygger fortfarande på församlingar. Det kan tyckas bra, men problemet i sammanhanget är att det pågår omfattande församlingssammanslagningar i flera stift. Detta innebär att den uråldriga sockenindelningen successivt försvinner. Våra medeltida socknar är alltså på väg att definitivt förpassas till historien @ om ingenting görs åt saken. Försvinner sockenbegreppet innebär detta stora svårigheter för alla som arbetar med det svenska kulturarvet. Därför är och kampanj synnerligen angelägen. Ska den medeltida sockenindelningen räddas för framtiden gäller det att agera . Annars hotar historielösheten att breda ut sig ännu mer. Även för samhällsplaneringen är det viktigt att utifrån historisk statistik från samma territoriella indelning kunna planera framåt. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att folkbokföringen ska bygga på den sockenindelning som fanns innan den pågående sammanslagningen av församlingar inom inleddes?
ip · GR1051 · 2003-10-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:51 av () till utbildningsminister om internationellt perspektiv på den svenska skolan I arbetet med att utveckla den svenska skolan måste vi lära av omvärlden. Andra länders misstag och framgångar är lärorika för ett litet land som . Därför är internationell utbildningsforskning och internationell utvärdering av skolan betydelsefull. Från sida har vi varit bekymrade över att så mycket svenskt utredningsarbete om skolan genomförts utan att man gjort några större internationella jämförelser. Till exempel innehåller utredning Åtta vägar till kunskap ett förslag till ny organisation av gymnasieskolan utan att några riktiga internationella jämförelser gjorts. Att behöver större internationell utblick har visat sig , när internationella jämförelser visat att den svenska skolan endast når medelmåttiga resultat, trots att satsar mest pengar per elev. har meddelat att inte längre ska delta i den internationella läsundersökningen PIRLS. Denna läsundersökning ska genomföras , mot tidigare , och enligt blir svenskt deltagande för dyrt. Men en sådan kvalificerad, stor vetenskaplig undersökning kan uppvisa förändringar som svensk forskning kanske inte hade upptäckt. visade PIRLS-undersökningen att svenska tredjeklassare hade blivit sämre på att läsa jämfört med . Denna förändring hade 2001 inte upptäckts av någon svensk utvärdering. De försämrade resultaten för tredjeklassarna borde göra det extra angeläget att ta reda på om den negativa trenden har brutits . För att eleverna ska få den bästa tänkbara undervisningen är denna typ av internationella utvärderingar viktig, och de visar om gjorda insatser ger resultat. menar att svensk skolpolitik alltför länge har blundat för utvecklingen i andra länder. Regeringen borde i sitt uppdrag till och i direktiv till olika utredningar tydligt markera att inernationella jämförelser ska göras, när förändringar för skolan diskuteras. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att aktivt deltar i internationella utvärderingar? Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att öka de internationella jämförelserna i svenskt utredningsarbete kring skolfrågor?
ip · GR1052 · 2003-10-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:52 av () till statsrådet om högkostnadsskyddet för småföretagen I samband med beslut om införandet av den tredje sjuklöneveckan utlovades också ett högkostnadsskydd för småföretagen. Lagrådet gav rådet att avvakta med beslutet i väntan på utlåtande över förslaget. En riksdagsmajoritet valde ändå att ta beslutet trots oklarhet kring huruvida högkostnadsskyddet skulle godkännas eller icke. har ett antal skriftväxlingar ägt rum, såvitt man kan utläsa ur olika referat. synes det oklart om beslut att införa ett högkostnadsskydd för småföretagen kan genomföras. För att övertyga tycks nu regeringen beskriva det beslutade högkostnadsskyddet som en tillfällig åtgärd. Motivet skulle vara att ett nytt sjuklönesystem ska träda i kraft årsskiftet 2004/05 och att ett högkostnadsskydd för småföretagen då blir överflödigt. Allt enligt referat i tidskriften och Departement. Den framlagda budgetpropositionen är fattig på upplysningar i ämnet, men på andra vägar kan det alltså komma fram till vad regeringen tycks hålla på med när det gäller såväl fattade beslut som planerade åtgärder. Vid beslutet om högkostnadsskyddet förutsattes att regeringen skulle efterhöra utlåtande och, om möjligt, få ett godkännande av det beslut som tog . Det är då så mycket mer märkligt att regeringen i sitt svar till tar ut inteckningar i beslut, som eventuellt kan komma att fatta , men som regeringen inte kan veta om är beredd att godkänna. Vilket nytt, och för okänt, system för sjuklön har regeringen redovisat till ? Inte heller har fått något besked om regeringen nu bedömer det som möjligt eller omöjligt att verkställa beslut om införande av högkostnadsskydd för småföretagen. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att redovisa för vad det är för planerade åtgärder regeringen till EU använt som skäl för att högkostnadsskydd för småföretag åtminstone tillfälligt ska godtas? Kommer statsrådet att verka för ett förslag till om ändringar i beslutet om tredje sjuklönevecka och högkostnadsskydd?
ip · GR1053 · 2003-10-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:53 av () till finansminister om lönehöjningar för generaldirektörer Inför den kommande avtalsrörelsen har , , rekommenderat att löneökningarna bör begränsas till lite . Detta är en lägre siffra än som presenterats tidigare. KI:s bedömning är dock att det vore samhällsekonomiskt lämpligt med en lägre ökningstakt än man redogjort för. Som skäl framför man bland annat följande: "Arbetslösheten skulle kunna sänkas varaktigt om arbetsmarknadens parter och dess medlare på såväl central, lokal och individuell nivå i sitt faktiska agerande tar ännu större hänsyn till de samhällsekonomiska fördelarna med hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Det ligger i löntagarkollektivets intresse att genom återhållsamma lönekrav möjliggöra en hållbart hög sysselsättning, bl.a. eftersom skatterna då kan sänkas och den offentliga servicen förbättras." (Ur Lönebildningen @ samhällsekonomiska förutsättningar i , , .) Det finns enligt mig mycket klokt i KI:s resonemang kring lönebildningen. Jag anser dock att det finns grupper i samhället som skulle vara i behov av betydligt högre löneökningar, till exempel lågavlönade i kvinnodominerade yrken. Inför avtalsrörelsen trummas nu budskapet ut från flera håll @ återhållsamhet och samhällsekonomiskt ansvar och så vidare @ för att det stora löntagarkollektivet inte ska kräva för stora lönehöjningar. med detta rapporteras nu att AMS-chefen fått en löneökning på av arbetsgivaren arbetsmarknadsminister . Detta innebär en vida högre löneökning än den som kan anses rimlig med tanke på . En löneökning som dessutom ska ske retroaktivt från , vilket innebär att AMS-chefen får i retroaktiv lön. AMS-chefens lön var i mångas ögon mycket hög tidigare och ökas nu till hela vilket innebär en årslön på ca 1,1 miljoner. Jag vill fråga finansministern: 1.Är det finansministerns bedömning att regeringen som ledande arbetsgivare bör ta hänsyn till samhällsekonomins förutsättningar när det gäller löneökningarna? 2.Har finansministern gjort någon bedömning av vilka signaler de generellt mycket höga lönehöjningarna på ledande befattningshavare ger arbetsmarknadens parter inför den kommande avtalsrörelsen?
ip · GR1057 · 2003-10-27 00:00:00 — Interpellation 2003/04:57 av () till försvarsminister om Försvarsmaktens grundorganisation Vid regeringssammanträde fattades beslut om tillsättande av en arbetsgrupp för att utarbeta underlag avseende en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten inför nästa års försvarsbeslut. I samband med tillsättningen fattades också beslut om vilka riktlinjer som skulle gälla för gruppens arbete. I en särskild bilaga till regeringsbeslutet angavs utgångspunkter, uppgifter och de aspekter som arbetsgruppen skulle anlägga på sina förslag. Särskilt de sistnämnda är av intresse eftersom de kommer att vägleda gruppen i valet av vilka förband som kommer att avvecklas, finnas kvar eller eventuellt flyttas. De olika aspekterna, som synes sakna inbördes prioritering, redovisas under olika rubriker. Först nämns försvarspolitiska och ekonomiska aspekter, vilka i stor utsträckning hänger samman. Som en särskild, tredje punkt anges att regionalpolitiska aspekter ska vägas in vid utformningen av grundorganisationen. Berörda regioners sårbarhet ur regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska synvinklar ska beaktas. Därutöver ska, enligt regeringen, särskild hänsyn tas till försvarsmaktsberoendet, det vill säga andelen sysselsatta i Försvarsmakten i förhållande till det totala antalet sysselsatta. Försvarsmakten har fyra, välkända huvuduppgifter: att försvara landet mot väpnat angrepp, att skydda dess territoriella integritet, att bidra till fred och säkerhet i omvärlden och att stärka samhället vid svåra påfrestningar i fredstid. Även om vissa av dem är föremål för diskussion och snart kan komma att ändras, så utgör de nuvarande huvuduppgifterna i vart fall goda exempel på till vilka ändamål som myndighetens resurser kan och bör användas. Därmed bör de även vägas in i övervägandet om en framtida grundorganisation. När det gäller de regional- och arbetsmarknadspolitiska aspekterna saknar dessa motsvarande koppling. I stället för att stärka myndighetens förutsättningar att lösa nuvarande och framtida uppgifter riskerar de att få en rakt motsatt effekt. Genom att väga in ovidkommande hänsyn kan inte en effektiv medelshantering garanteras. Vi får helt enkelt inte bästa möjliga försvar för de resurser som anslås. färgades olika försvarsbeslut i stor utsträckning av regional- och arbetsmarknadspolitik. I åtminstone ett fall erkände regeringen öppet att regionalpolitiken fällde avgörandet för vilket förband som skulle behållas. Förmodligen är det ingen djärv gissning att sådana hänsyn, med motsvarande resultat, varit vägledande även i andra fall. Över huvud taget så förefaller utformningen av vårt militära försvar påverkas av många olika faktorer som inte är direkt kopplade till vår förmåga och strävan att optimera denna med till buds stående medel. Är försvarsministern beredd att vidta några åtgärder för att garantera att den framtida grundorganisationen i större utsträckning styrs av de krav som fullgörandet av Försvarsmaktens huvuduppgifter ställer?
ip · GR1058 · 2003-10-27 00:00:00 — Interpellation 2003/04:58 av () till statsrådet om Skandiaaffären och affärer med hyresrätter ledning kritiseras för hur de har berikat sig själva och närstående med värdefulla kontrakt på hyreslägenheter i exklusiva områden. har bland annat LO-fackförbundens gräddfiler för sitt fackföreningsfolk granskats. Skandiadirektörernas agerande har lett till en belysning av de omfattande problem som råder på hyresrättsmarknaden. Skälet till att det pågår en omfattande handel med hyreslägenheter i är betydligt djupare än enbart enskilda personers girighet. Grunden för gräddfilssyndromen och gynnandet av de egna är den bostadspolitik som regeringen är ansvarig för. Utöver gräddfiler för direktörers anhöriga finns andra allvarliga symptom på att hyresrättsmarknaden inte fungerar; omfattande andra-, tredje- och fjärdehandsuthyrning av hyresrätter, svarthandel där människor tvingas betala för hyreskontrakt. Ett annat symptom är tomma lägenheter som ingen bor i men ingen släpper ett hyreskontrakt som man en gång kommit över. råder det köer på bostadsmarknaden. En studie presenterad i Konsumentmakt nr5 gjorde en jämförelse mellan bostadsmarknaden i med elva andra storstadsregioner i . I attraktiva innerstadslägen i är hyrorna extremt låga, medan den som bor i mindre attraktivt område får betala relativt mycket. mindre populära områden har högre hyror än motsvarande i andra storstäder där hyran är korrelerad med hur attraktivt området är. Enligt studien är också den storstadsregion i där den svarta marknaden har störst omfattning. I flera andra storstadsregioner existerar knappast någon marknad alls för svartkontrakt. revisorer har i en förstudie beskrivit gjorda uppskattningar av värdet på svarthandeln. uppskattades värdet till ca per rum för lägenheter i . I anges normalpriset ligga på 150000@200 000 kr för en central hyresrätt. Totalt sett för hela anges en uppskattning av svarthandeln till . Svarthandeln kan ses som en marknadsanpassning av hyrorna indirekt genom svarta överlåtelser. Mörkertalet är dock stort genom att få fall kommer till polisens kännedom. Cirka 20 anmälningar gjordes . Svarthandel med lägenheter är lågprioriterat jämfört med andra brott. Hyressättningssystemet behöver revideras. Om lägesfaktorn hade större tyngd i hyressättningen så skulle det inte vara lika intressant för Skandiacheferna att lägga vantarna på hyresrätterna. Med en rimligare hyressättning och på förhand satta hyror innan nyproduktion startar vore det lättare att bygga nya hyresrätter. Med rimligare hyressättningssystem skulle svarthandel med hyresrätter stävjas. Socialdemokraternas bostadspolitik ger upphov till gräddfiler, svarthandel och segregation. Barn måste välja sina föräldrar och se till att de blir direktörer i bolag som för att få en chans till hyreskontrakt på fina gatan. Med anledning av detta vill jag fråga kommun- och bostadsminister @följande: Avser statsrådet att verka för ett förslag till angående ett reviderat hyressättningssystem, och när kommer i så fall ett sådant förslag?
ip · GR1059 · 2003-10-28 00:00:00 — Interpellation 2003/04:59 av () till kulturminister om kostnader för museum Museerna är en viktig del i vårt kollektiva minne. Därför är vi också beredda att satsa en hel del pengar på att bevara kulturarvet och framför allt låta så många som möjligt ta del av det. kommer att ha gratis entré och därmed inga intäkter, bortsett från försäljning i butiken. har redan kostat stora summor i dyra renoveringar, kostnaden lär i slutändan komma att motsvara nästan halva budgeten för själva bygget . sägs att arkitekten inte planerat för tillräckligt många kontorslokaler i själva museet. Därför vill @ för Moderna Museets räkning @ kontorisera den gamla kanonverkstaden, byggnad 117, på , en ombyggnad som i sig kommer att kosta , som används för bygget av . konstaterar dessutom att en kontorisering av verkstadslokalen är olämplig och motverkar byggnadsminnesskyddets syfte och innebörd. Jag vill därför fråga ansvarigt statsråd: Har kulturministern för avsikt att göra något med anledning av ovanstående?
ip · GR1061 · 2003-10-29 00:00:00 — Interpellation 2003/04:61 av Per () till finansminister om arvsskatt för makar och samboende började taxeringsvärdena som ligger till grund för beskattning av fastigheter att öka kraftigt efter att ha varit frysta . Detta fick till följd att debatten om framförallt fastighetsskatten, men också förmögenhetsskatten blossade upp. Regeringen tog ett visst intryck av kritiken och retirerade från sina ståndpunkter om fastighetsskatten genom olika förslag om begränsningsregler och dämpningsregler. Fastighetsskattens och förmögenhetsskattens problematik är dock långtifrån löst. I skuggan av de två nämnda skatterna höjdes arvsskatten, som också grundar sig på taxeringsvärden, i det fall en avliden person ägde en fastighet. Grundavdraget i arvsskatten för makar och barn är så konstruerat att de höjningar på taxeringsvärdena som skedde 2001@2003 fick katastrofala följder. Arvsskatt som i ett fall hade blivit mellan och kunde öka till 2002 om det fanns en fastighet i ett attraktivt område i dödsboet. Effekten blev att den efterlevande makan eller maken kunde tvingas att lämna sitt boende i samband med sin livskamrats död. När konfronterade finansministern med uppgifter om ett exempel på hur ett gift pars potentiella arvsskatt hade sexdubblats svarade att han inte noterat att statens intäkter från arvsskatten sexdubblats och det väl därmed inte fanns något problem. Det svaret blev betecknande för regeringens inställning till arvsskattefrågan . Sent omsider har även regeringen insett att arvsskatten för makar och samboende ska slopas, trots att statens intäkter från arvsskatten inte ökat . Men det är betecknande för regeringens inställning att man väljer att avskaffa arvsskatten för makar på ett så klumpigt, smaklöst och till och med omänskligt sätt. Regeringen föreslår att arvsskatten ska slopas för makar och samboende som avlider efter . Detta datum har regeringen valt för att det passar in i arbetet med statsbudgeten. Man tar däremot ingen hänsyn till dem som är döende och eller kommer att dö. Att maken eller makan till den som dör kanske får lämna sitt hem är mindre viktigt enligt regeringen. Detta visar med all önskvärd tydlighet att regeringen alltjämt tänker enbart statsfinansiellt och saknar ett etiskt perspektiv på de skatter som man föreslår att vårt lands medborgare ska betala. Mina frågor till finansministern blir därför: Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med effekterna på arvsskatten som de höjda taxeringsvärdena på fastigheter fått för efterlevande makar och samboende till dem som avlider ? Vilken bedömning gör ministern av uttalandet i proposition 2003/04:15 om än retroaktiva skattesänkningar ska kunna ske när "särskilda skäl talar för det"? Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att vårt lands skatter ska kunna tas ut på ett etiskt hållbart sätt?
ip · GR1065 · 2003-10-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:65 av () till kulturminister om distributionskostnader för samhällsinriktad press De flesta tidningar och tidskrifter, i praktiken nästan alla undantaget dagstidningar med flerdagarsutgivning, är för sin distribution hänvisade till eller dess dotterbolag. Det betyder att detta statliga bolag har en marknadsställning som närmar sig monopolets. och dess dotterbolag måste naturligtvis ha intäkter i paritet med sina kostnader. Distribution, det må vara brev, varureklam eller tidningar, bör i huvudsak inte vara ett skattesubventionerat område. Likväl finns det andra värden som måste vägas in. Dit hör en allsidig opinionsbildning, inte sällan av rikskaraktär. Dessa tidningar består av olika huvudgrupper. Medlemstidningar är en sådan, omfattande både bransch- och fackliga tidningar. En annan utgörs av kundtidningar. En tredje är kommersiellt inriktade bransch- och intressetidningar. Därtill finns en fjärde, till såväl numerären som upplagan, liten grupp. Den utmärks av att vara riksspridd, annonssvag, prenumererad @ och i grunden ideellt, för att inte säga ideologiskt, inriktad. Det handlar om en samhällsdebatterande press: där finns inga stora annonsinkomster att hämta, inga fysiska varor att sälja, bara intresseskapande åsikter, fakta och debatt. Om oöverstigliga distributionskostnader för prenumererade tidningar med huvudsaklig inriktning på samhällsförhållanden @ låt mig nämna Aktuellt i politiken, NU Det liberala nyhetsmagasinet, , , samtliga riksspridda @ uppstår, har möjligen bättre postekonomi vunnits men det demokratiska samtalet och debatten förlorat. Distributionskostnaderna ökade för ovannämnda tidningar så sent som (takbelopp; begärd höjning var ). Till aviseras nu höjning med ungefär samma belopp @ det innebär oerhörda påfrestningar för tidningsföretag som saknar möjlighet att ta ut höjda distributionskostnader av sina trogna prenumeranter. Jag är medveten om motsättningen mellan postekonomiönskemålen och demokratistimulansmålet, också så som det avspeglar sig i olika riksdagsutskotts-, departements- och myndighets- och bolagsansvar. I slutändan handlar det dock mer än annat om att ge demokratin livsluft. Jag vill mot denna bakgrund fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att inte höjda distributionskostnader för samhällsinriktad press medför tydliga men för det offentliga samtalet?
ip · GR1068 · 2003-10-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:68 av () till socialminister om prioriteringar i sjukvården Kraven på hälso- och sjukvården ökar, dels på grund av att vi får ett ökat antal äldre och dels för att den medicinsk-tekniska utvecklingen ger ökade möjligheter att diagnostisera och behandla sjuka. beslutade därför om riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården. Dessa riktlinjer bygger på tre etiska grundprinciper: Människovärdesprincipen, som innebär att alla människor har lika värde och samma rätt oberoende av personliga egenskaper och funktioner i samhället. Behovssolidaritetsprincipen, som innebär att resurserna bör fördelas efter behov. Kostnadseffektivitetsprincipen, som innebär att det vid val mellan olika verksamheter eller åtgärder bör eftersträvas en rimlig relation mellan kostnader och effekt, mätt i förbättrad hälsa och livskvalitet. De av beslutade riktlinjerna utgörs dessutom av Prioriteringsgrupperna I-VI, där I omfattar akuta och livshotande sjukdomstillstånd, medan IV omfattar vård av andra skäl än sjukdom och skada. Vi kan nu ta del av rekommendationer från landsting, där utbudsminskningar innebär avsteg från både beslutade prioriteringar och etiska grundprinciper. Tillgänglighet och kvalitet minskar som patienten kan komma att tvingas betala för vården två gånger. Dels genom landstingsskatten och dels genom att tvingas betala för vård och behandling hos annan vårdgivare än , som valt att prioritera bort vissa åtgärder. Då det ytterst åvilar regeringen att se till att riktlinjer och prioriteringar efterföljs är mina frågor till socialministern följande: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att tagna prioriteringar inom hälso- och sjukvården fortsatt ska gälla? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att garantera vård ? Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att inte patienter med vård- och omsorgsbehov ska nödgas betala vården två gånger?