ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10259 · 2003-03-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:259 av () till statsrådet om självmordsrisk enligt utlänningslagen avgav vetenskapliga råd i allmän psykiatri, , ett yttrande om bedömningen av självmordsrisker i avvisningsärenden gjorda av förtroendeläkaren vid dåvarande . Förtroendeläkaren ansåg generellt att suicidrisk var aktuell endast då den kunde knytas till "dokumenterad psykopatologi i förlopp eller status". pekade i sitt yttrande bland annat på erfarenheter av genomförda suicidier vid baltutlämningen liksom vid . Enligt var självmord både "rimligt och normalt" för vissa personer i skräcksituationer där dessutom av ovisshet och psykisk smärta har underminerat den själsliga motståndskraften. slutsats var att förtroendeläkarens argumentation var felaktig och icke i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. I propositionen till ny utlänningslag (1988/89:86) står på s. 149 att med synnerliga skäl för att bevilja en ny ansökan om uppehållstillstånd avses "mycket starka skäl av humanitär art, till exempel om det föreligger en risk för självmord eller om ett avlägsnande annars skulle medföra allvarlig fara för utlänningens liv eller hälsa." I den av ordförandena i och utgivna 6:e upplagan 1999, citeras hela det tidigare anförda partiet ur propositionen om risk för självmord eller fara för liv eller hälsa. I samma kommentars 7:e upplaga, utgiven av samma författare 2002, har den del av citatet från propositionen, som handlar om självmordsrisk som skäl för uppehållstillstånd, strukits. Förfarandet ger närmast associationer till politiskt motiverade retuscheringar i uppslagsverk i under Stalintiden. Vad som hade inträffat och som kan ha föranlett detta oblyga försök att "mörka" propositionens uttalande, om uppehållstillstånd på grund av risk för självmord, är att utvecklat en praxis som går ut på att självmordsrisk måste kunna kopplas till ett psykiskt sjukdomstillstånd för att kunna beaktas som skäl för uppehållstillstånd. Denna praxis bekräftas i en PM upprättad av bland annat generaldirektör . Cirkeln har slutits och har anslutit sig till ett sätt att bedöma självmordsrisker som vetenskapliga råd, docenten , dömt ut som icke varande i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Mot denna bakgrund vill jag fråga migrationsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att se till att utlänningslagen i det angivna avseendet tillämpas i enlighet med lagstiftarens i propositionen angivna intentioner?
ip · GQ10261 · 2003-03-31 00:00:00 — Interpellation 2002/03:261 av () till justitieminister om partnerskapslagens anknytningskrav Det är sällan som diskriminerande regler ersätts med nya diskriminerande regler. Det skedde dock , då Socialdemokraterna genomdrev en reform av reglerna för utlänningars ingående av partnerskap. Enligt de nya reglerna kan partnerskap ingås enbart om en av partnerna har hemvist här i landet , eller om en av partnerna har hemvist här i landet och dessutom är medborgare i , , , eller . Någon motsvarande regel finns inte för ingående av äktenskap. I praktiken innebär reglerna alltså att det är betydligt svårare att få en rättslig reglering av en kärleksrelation över nationsgränserna om partnerna råkar vara av samma kön. Ett aktuellt exempel på att partnerskapslagens anknytningskrav leder till orimliga konsekvenser för enskilda människor är den svenske , som är svensk medborgare och bor i . lever i en kärleksrelation med en man som är belgisk medborgare. och hans sambo kan inte ingå partnerskap enligt svensk lag, trots att en av männen är svensk medborgare. Den svenska partnerskapslagen ställer ju kravet att någon av partnerna ska ha hemvist i . Paret kan inte heller ingå äktenskap enligt belgisk lag, trots att de bor i . Den nya belgiska könsneutrala äktenskapslagstiftningen innehåller nämligen också ett anknytningskrav, i det fallet formulerat som att personer av samma kön kan ingå äktenskap endast om båda är medborgare i ett land där äktenskap mellan personer av samma kön är tillåtet (och ). Trots att och hans sambo är medborgare i två av världens mest liberala länder vad gäller lagstiftningen för homosexuella kan de alltså inte legalisera sin relation i någotdera landet. Detta visar än en gång på anknytningskravets diskriminerande effekter som drabbar enskilda människor på ett djupt orättvist sätt. Det har hävdats att anknytningskravet behövs, eftersom det annars skulle uppstå problem med att partner betraktas som gifta i och ogifta enligt andra länders lagar. Detta problem kvarstår dock även med ett anknytningskrav. Argumentet handlar alltså egentligen inte om anknytningskravet utan visar snarare att det behövs någon form av internationellt privaträttslig konvention om partnerskap. liberalerna vill ha en sådan konvention. liberalerna vill att det särskilda anknytningskravet avskaffas. Det ska inte ställas hårdare krav på hemvist eller medborgarskap i för personer som vill ingå partnerskap jämfört med personer som vill gifta sig. När denna fråga aktualiserades i kammaren meddelade justitieministern att det diskriminerande anknytningskravet skulle kunna mjukas upp @ dock inte avskaffas @ och att han räknade med att en departementspromemoria kunde remitteras . I överlämnade verksamhetsplan finns dock denna fråga inte med över huvud taget. Det är oacceptabelt om en översyn av dessa regler skjuts på en obestämd framtid. Jag vill därför fråga justitieministern: Är justitieministern beredd att ta initiativ till att partnerskapslagens särskilda anknytningskrav rörande hemvist och medborgarskap avskaffas helt?
ip · GQ10264 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:264 av () till socialminister om universitetssjukhusens specialistkompetens Människor känner sig otrygga att inte få vård när de blir sjuka. De ängslas för nedragningar inom sjukvården, vilket i flera avseende drabbar den enskilde. De med livshotande sjukdomar har det svårast. De demografiska faktorerna spelar en central roll för den enskildes möjligheter att få god vård i alla delar av landet. Vid våra universitets sjukhus dräneras kvaliteten genom att grundbemanningen av specialister tas bort helt eller delvis. Krisen i sjukvården borde kunna lösas på annat sätt än att våra specialister försvinner. I har starka röster gjort sig hörda gällande en specialistgrupp, nämligen specialister inom gynekologisk cancer. vädjar att specialiteten ska få behållas. Andra patientorganiastioner över landet värnar för sina specialiteter genom namninsamling till protestlistor. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att upprätthålla specialistkompetensen i grundbemanningen vid våra universitetssjukhus?
ip · GQ10265 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:265 av () till statsrådet om självmordstalen Bejaka livet kan vara en sammanfattande formulering på en rad insatser som omgående bör sättas in för att öka människors livslust. Statistiken visar skrämmande uppgifter. Ungefär 1500 människor dör på grund av suicid. Många människor försöker ta sitt eget liv men lyckas inte. Suicidtalen är därtill höga bland ungdomar. Men människor vill inte dö, de vill ha andra livsförhållanden. Siffrorna kan jämföras med dödsolyckorna i trafiken. Ungefär så många begår självmord än antalet som dör i trafiken. Vi satsar stora resurser på forskning och tekniska lösningar för att nå nollvision i trafiken. Det är bra. är det hög tid att också ta oss an det stora problemet som döljer sig bakom det stora antalet självmord. Det är lika viktigt med en nollvision på detta område. Såväl , och har fått ned självmordstalen. Nationella handlingsplaner finns och visionerna är tydliga. I vårt land finns varken handlingsplan eller långsiktiga mål. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sänka de höga suicidtalen?
ip · GQ10266 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:266 av () till statsrådet om Sedan kommunerna längs 1993 tog över förvaltningen av banan via () har såväl gods- som turisttrafiken utvecklats mycket positivt. har stor betydelse för företagen i inlandet, särskilt skogs- och träindustrin. Sedan starten för IBAB har godstransporterna ökat med och potentialen för fortsatt utveckling är god. Förutsättningarna för att den banan ska kunna utvecklas till något av en svensk "transsibirisk järnväg" för turisterna har också förbättrats. Redan nu har stor betydelse som turistisk attraktion. Volymen för turisttrafiken var i intäkter för besöksnäringen i inlandet, en summa som beräknas kunna tredubblas . Dessutom utreds förutsättningarna för att återuppta reguljär persontrafik på sträckan Östersund@Storuman, med fortsättning till . För att positiva utveckling ska kunna fortsätta krävs emellertid en upprustning av delar av banan. IBAB har till understrukit att sträckorna Sveg@Brunflo och Arvidsjaur@Gällivare måste åtgärdas för att trafiken på hela banan ska kunna upprätthållas. Dessa bandelar är i dåligt skick @ och försämringen fortgår naturligtvis om inga insatser görs. Utan en satsning på att rusta upp ovan nämnda bandelar måste de stängas för trafik och då skulle förlora mycket i attraktivitet såväl som godsjärnväg som unik, exotisk turistjärnväg. I den plan har presenterat finns dock inga resurser för att rusta . De resurser som är avsatta för upprustning av de delar av banan som kräver detta och ett nytt trafikledningssystem uppgår sammanlagt till @ men dessa pengar behövs och inte 2008 för att trafiken ska kunna fortsätta på hela banan. För att ge möjlighet att utvecklas som pulsåder i inlandet måste upprustningen påbörjas och inte . Enligt modell är samhällsekonomiska lönsamhet god @ och förutsättningarna för ytterligare kraftiga volymökningar såväl när det gäller gods- som turisttrafik bedöms mycket positivt. Därför vore det djupt olyckligt om senarelagda investeringar skulle leda till att de positiva effekterna av banan går om intet. Inlandet behöver som en pulsåder för såväl gods- som turisttrafiken! Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att se till att positiva utveckling kan säkerställas?
ip · GQ10267 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:267 av () till socialminister om osteoporos Ohälsotalen stiger och detta är ett omfattande samhällsproblem. Osteoporos är en sjukdom som också ökar alltmer. Antalet frakturer som beror på osteoporos är mer än 70000. Av kvinnor i kommer cirka en av tre att drabbas av osteoporos under sin livstid, av männen är det cirka en av åtta. visar klart högre antal osteoporosfall än övriga länder. Trots detta tycks medvetenheten vara mycket dålig i . Åtminstone om man ska följa vilka åtgärder som sätts in. De frakturer som följer av osteoporos är oerhört kostsamma såväl för den enskilde som samhällsekonomiskt. Ofta är en höft eller kotfraktur den faktor som gör att äldre kan klara sig själv utan måste placeras i långvården. finns det bot om bara sjukdomen upptäcks . Tillräckligt tidig identifiering av de individer som ligger i riskgruppen att få sjukdomen kan ett annorlunda livsmönster rekommenderas snarare än dyra behandlingar och mediciner. Därvidlag är behandlingen således kostnadsfri, åtminstone i ett inledningsskede innan sjukdomen brutit ut på allvar. Men diagnosen måste då göras innan individen egentligen har några symtom eller ens fått en helt utblommad sjukdom. sker ingen mätning i om inte vederbörande visar ohälsotecken. Då är behandlingen ytterst kostsam, medicinen är dyr och avancerade mätningar med DXA är dyrbara. Det går således inte att få en kontroll av bentätheten utan att man blivit så dålig att medicinering är nödvändig. Man kan inte heller helt bota osteoporos, utan den sena upptäckten medför dels att patienten får livslångt behov av medicinering, dels riskerar flera frakturer trots medicinering. Med en tidigare upptäckt skulle detta kunna förebyggas. Situationen är orimlig med tanke på den ärftliga benägenhet som kan finnas. Genom en ny metod med enkel digitalröntgen som sker på fingrarna, DXR, kan man lätt konstatera vilka människor som finns i riskzonen. Detta skulle till exempel kunna ske i en separat undersökning för män och i kombination med mammografi för kvinnor, och då vara mycket kostnadseffektiv. Genom tidig diagnos kan åtgärder vidtas för att slippa livslång medicinering, och framför allt kan man minska de enorma kostnader och minskad livskvalitet som osteoporosrelaterade frakturer medför i form av äldre i långvården som annars skulle kunna bo kvar hemma till. Innan medicinering slutligen sätts in i de svårare fallen behövs en mer grundlig undersökning i DXA, men detta berör då enbart ett fåtal patienter av alla de som undersöks med den effektivare DXR-metoden. Man har alltså här en möjlighet att till en relativt låg kostnad utföra breda undersökningar för att öka livskvaliteten för äldre människor och minska samhällets kostnader för medicinering, ortopediska operationer och långvård. i har spridit denna kunskap till andra länder och det vore naturligtvis rimligt att också vi som bor i detta land fick ta del av dessa metoder. Vilka åtgärder avser ministern att vidtaga för att man ska kunna tidigt diagnostisera sjukdomen osteoporos?
ip · GQ10268 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:268 av () till justitieminister om brottsskadelagen I en departementspromemoria (Ds 1997:45) behandlades vissa frågor om brottsskadeersättning. I detta sammanhang behandlades även frågan om brottsskador som uppkommit i arbetet. Den fråga som aktualiserades i promemorian var huruvida arbetsskador ska undantas från BrL:s tillämpningsområde. I promemorian skrivs bland annat att arbetsgivarna bör åläggas en skyldighet att i samma utsträckning som föreskrivs i BrL utge ersättning för sådana brottsskador som är att bedöma som arbetsskador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. För att uppnå detta skulle arbetsgivarna bli tvungna att försäkra arbetstagarna mot de aktuella skadorna och se till att ersättning för kränkning ingår i försäkringsskyddet. Departementets slutsats i promemorian blev att: "Mot denna bakgrund bör frågan om arbetsskador ska undantas från BrL:s tillämpningsområde inte slutligt avgöras förrän utvecklingen beträffande kollektiva och privata försäkringar avvaktats . Arbetsmarknadens parter bör ges tid att komplettera trygghetsförsäkringarna och PSA, liksom de privata försäkringsbolagen bör ges tid att ta fram en försäkring som ingår eller kan knytas till företagsförsäkringarna. I fall förhoppningen om en frivillig lösning inte infrias, bör frågan om arbetsskador ska undantas från BrL:s tillämpningsområde tas upp på nytt." Det är nu departementspromemorian skrevs och arbetsmarknadens parter har ännu ej hörsammat regeringens önskan om att teckna försäkringar som fullt ut kan täcka brottsskador som är att betrakta som arbetsskador. I stället växer antalet ansökningar om brottskadeersättning @ och då främst kränkningsersättning @ för arbetsrelaterade skador som når . Av de drygt 8700 ansökningar som inkom till myndigheten avseende kränkningsersättning, utgjorde inte mindre än ca 1300 ärenden () ansökningar som gällde arbetsrelaterade skador. Det är först och främst gruppen poliser som anser sig kränkta som har ökat. Det är uppenbart att man från polisfackets sida driver en kampanj för att uppmärksamma sina medlemmar på att denna möjlighet att erhålla skattefri ersättning utöver lönen. Enligt min mening kan det aldrig ha varit lagstiftarens mening att BrL skulle omfatta de personer som har utsatta och farliga arbeten. Precis som det sägs i departementspromemorian bör ersättningen för dessa personers skador i tjänsten ersättas genom en av arbetsgivaren tecknad försäkring. Mot bakgrund av vad som anförts vill jag fråga när justitieministern avser att åter aktualisera frågan om att undanta arbetsrelaterad kränkningsersättning från Brottsskadelagen.
ip · GQ10269 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:269 av () till statsrådet om tog över Bostadsdelegationens uppdrag . Myndigheten har 3 miljarder till sitt förfogande och ska kunna gå in som delägare i bostadsbolag eller medverka till att avveckla dem om det behövs. ska också kunna förmedla statliga kreditgarantier. kunde vi i SVT:s morgonsändning höra hur 150 lägenheter kommer att rivas i @ trots att det finns en köpare. Staten betalar nämligen så bra om lägenheterna rivs att kommunen inte har råd att sälja. Är det så här ska fungera? kommer att flöda ur statskassan om systemet är upplagt på det här sättet. Jag anser att man inte ska riva lägenheter om det finns en köpare som är beredd att satsa. Det är uppenbart att direktiven för måste tydliggöras så att inte nämnden motverkar sitt syfte. Min fråga till bostadsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tydliggöra direktiven för ?
ip · GQ10272 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:272 av Per () till försvarsminister om destruktion av icke användbar ammunition En inte obetydlig verksamhet kring försvaret är så kallad störtning/destruktion av icke användbar ammunition. Denna verksamhet upphandlas i konkurrens där även svenska företag deltar i anbudsgivningen i upphandlingen. I denna konkurrens upplevs en del upphandling ske på ett sätt som försvårar möjligheterna för mindre budgivare. Det kan vara att upphandlingar sker på årsbasis som vare sig ger tid för långsiktigare planering av verksamheten som resultatet blir digitalt det vill säga antingen får man kontraktet och allt är bra eller så förlorar man detsamma och har tveksamma möjligheter att överleva för att kunna lägga bud . Men det gäller även vad avser möjligheten att tolka kraven och värdet av god miljöhänsyn i destruktionen av ammunitionen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga ministern: 1.Avser ministern att tillse att försvarets och FMV:s upphandlingar möjliggör bud även från mindre till exempel svenska anbudsgivare? 2.Vilka krav på värdering av miljökravens styrka och ekonomiska betydelse vid upphandlingar verkar ministern för?
ip · GQ10274 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:274 av () till utbildningsminister om resurser till läromedel diskuterade utbildningsministern och jag i lärobokens betydelse. Det visade sig att vi hade en samsyn i nyttan av goda läromedel för att eleverna ska kunna nå de nationella målen. Därefter har regeringen dessutom uttalat att läromedelstillgången ska belysas i kommunernas kvalitetsgranskningsrapporter. Frågan är om regeringens åtgärder är tillräckliga eller om det finns möjlighet att göra mer, utan att detta går ut över kommunernas och skolornas självständighet. som kommunerna får extra resurser för att anställa fler vuxna utlovar statsministern i TV-programmet ska få mer till läromedel. Går detta ihop? Landets kommuner leds i många fall av utbildningsministerns partikamrater. Kommer de att kunna köpa mer skolböcker, när de så kallade Wärnerssonpengarna de facto inskränker den kommunala friheten? Efter nedskärningarna är det nu viktigt att personaltätheten prioriteras. Det finns kommuner som redan satsat på att höja vuxentätheten och vill satsa mer på läromedel. Det är inte säkert att de kan göra det. Flera kommuner är enligt uppgift skyldiga att betala tillbaka pengar till . Det lär inte ge till resultat att de, som ministern uttalade , kan satsa mer på läromedel. I samband med kommunaliseringen uttalade att eleverna skulle få egna böcker i sina viktigaste ämnen. Detta framgår nu även av grundskoleförordningen. Läroboken fyller viktiga funktioner @ för elever, lärare och också för föräldrarna. Om vi utvidgar regelverket för Wärnerssonpengarna till att även gälla läromedel ökar vi de professionellas möjlighet att ha det avgörande beslutet för hur undervisningen ska läggas upp. Jag vill fråga utbildningsministern om han genom att föreslå ändringar i regelverket vill medverka till att öka läromedelstillgången i skolorna.
ip · GQ10275 · 2003-04-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:275 av () till statsrådet om lag om cykelhjälm omkommer mellan 40 och 50 cyklister i trafiken och mellan 30000 och 40000 cyklister skadas. Det är ungefär hälften av alla som skadas i trafiken. Av de cyklister som omkommer och saknar cykelhjälm räknar man med att skulle klarat sig om de hade hjälm på sig. Cykelhjälm reducerar också de svåra skallskadorna . Barn och ungdomar är en särskilt utsatt grupp, hälften av alla skadade cyklister som uppsöker sjukhus är barn (0@17 år). Många cykelolyckor orsakar hjärnskador. Förvärvade hjärnskador kan vara direkt livshotande eller invalidiserande, men även tillsynes lindriga hjärnskador kan ge ett barn livslång huvudvärk, yrsel, minnesproblem eller koncentrationssvårigheter. Statistik framtagen av NTF visar att svenska folket blir allt sämre på att använda cykelhjälm. Det är framför allt bland barn som cykelhjälmsanvändningen minskar medan den har stagnerat bland vuxna. Frågan om en lag om hjälmtvång aktualiseras ibland, en förekommande invändning brukar vara att en sådan lag skulle sakna folkligt stöd. Jag anser dock att det finns all anledning att överväga en lag om cykelhjälmstvång för cyklister under . Det har gjorts insatser för att öka hjälmanvändandet, men informations- och påverkansarbetet måste intensifieras och riktas till både barn och vuxna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser statsrådet att vidta åtgärder för tillskapandet av en lag om krav på cykelhjälm för cyklister under ? Avser statrådet att föreslå genomförandet av nationella informationskampanjer i syfte att öka hjälmanvändningen bland cyklister?
ip · GQ10276 · 2003-04-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:276 av () till statsrådet om i Sedan ett drygt decennium har , och statsmakten samfällt insett behovet av och samverkat kring den så kallade i . , när dåvarande regeringen prövade tillåtligheten av , slogs det fast att en underjordisk järnvägsförbindelse genom krävdes för att hantera en ökad järnvägstrafik. Regeringen beslutade redan då om ett tak för trafikvolymen på den så kallade . Ett tak som, till följd av en expanderande gods- och passagerartrafik , omöjliggör ytterligare belastning. Detta medför att godsvolymer, som kunde gått rälsburet, nu successivt överförs till miljömässigt sämre alternativ. För passagerartrafiken över sundet gäller motsvarande kapacitetsbrister. Otillräckligt antal avgångar och stora trafikstörningar motverkar den integration som den fasta förbindelsen åsyftade. Den samlade dansk-svenska regionen får betala genom en sämre social och ekonomisk utveckling än som annars skulle blivit fallet. har redan försenats av andra orsaker. Beskedet att staten, såsom part i projektavtalet, nu agerar så att ytterligare förseningar uppstår är djupt olyckligt. Förutom att ovannämnda negativa effekter förstärks får detta beslut skadeverkningar också på andra plan. Främst handlar det om att ett stort antal bostäder och serviceinvesteringar i försenas i motsvarande mån. Flera av de exploateringsavtal som kommunen ingått med enskilda byggherrar är nämligen villkorade av tillkomst. I en stad där bostadsbristen redan är alarmerande är dessa konsekvenser djupt olyckliga. Byggandet av tusentals nya bostäder i västra kommer att skjutas upp. innebär den mellan regeringen och de så kallade stödpartierna träffade överenskommelsen att staten frångår det avtal som ingåtts med bland annat kommunen och regionen. Enligt detta skulle färdigställande skett . Oaktat övriga förseningar medverkar regeringen nu till att både byggstart och färdigställande skjuts ytterligare . Under innevarande år kommer såväl som att ha inbetalt sin andel av kostnaderna för projektet: ca . När staten, genom att inte fullgöra sin betalning om , ytterligare försenar projektet påförs de övriga parterna betydande ränteutgifter utan motsvarande nytta. Till följd av kommunens och regionens inbetalningar är emellertid behovet av likvida medel för en igångsättning av projektet redan säkrat. Enbart en uppskjutning av statens betalning , som regeringen synes ha överenskommit med och om, behöver därför i sig inte innebära en försening av byggstarten. Den relativt begränsade besparing som detta innebär för statskassan föranleder dock misstankar om att det ej endast handlar om budgetförstärkning, utan också om att regeringen av stödpartierna tvingats politiskt omvärdera som infrastrukturinvestering. Mot bakgrund härav vill jag fråga statsrådet: 1.Står statsrådet alltjämt fast vid det avtal som regeringen ingått med och ? 2.Är statsrådet beredd att verka för att projektet, i enlighet med ingånget avtal, genomförs så fort ske kan?