ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR1091 · 2003-11-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:91 av () till statsrådet om ägarlägenheter Bostadsbristen breder ut sig och regeringens vallöfte om 120000 nya bostäder ter sig alltmer avlägset. Framförallt är det runt och i samt i som bostadsbristen har brett ut sig. Det finns ett flertal åtgärder att vidta för att öka det totala byggandet av bostäder. Regeringen har valt att fokusera på kortsiktiga investeringsbidrag med omfattande regelverk för ansökan, regelverk som innebär att regeringen vill försöka styra det som ska byggas. Det finns dock andra former av åtgärder som skulle kunna påverka byggandet, dels att minska beskattningen på boendet, dels att genom lagstiftning möjliggöra förutsättningar för bostadsbyggande. Ett aktuellt område för lagstiftning har varit tredimensionell fastighetsbildning. Lagstiftningen innebär att fastigheterna får fastställda gränser såväl i sidled, höjdled som djupled och att de inte behöver omfatta någon del av markytan. Tredimensionella fastigheter kommer att kunna lagfaras och intecknas på samma sätt som andra fastigheter. Syftet med tredimensionell fastighetsbildning är bland annat att skapa nya möjligheter för byggande, till exempel genom att underlätta genomförande av projekt där tillbyggnader uppförs ovanpå befintliga kontorshus. Syftet kan också var att de nya reglerna kan användas för att åstadkomma en mera ändamålsenlig förvaltning av vissa byggnader och anläggningar där skilda verksamheter kombineras. Tyvärr valde regeringen att lägga många restriktioner på lagstiftningen vilket leder till att alla möjligheter inte kan tas tillvara för ökat bostadsbyggande. Lagstiftningen var inte förberedd för ägarlägenheter och skiktning av flerbostadshus medges ej. Tredimensionell fastighetsbildning är en förutsättning för att kunna införa den nya ägarformen ägarlägenheter. beslutade att tillkännage för regeringen att ett förslag om ägarlägenheter skulle tas fram, i enlighet med bostadsutskottets förslag. Mer än har passerat och har ännu inte fått någon proposition på sitt bord. Införande av ägarlägenheter skulle öppna upp nya möjligheter för bostadsbyggandet. Ägarlägenheter kan byggas på redan befintliga fastigheter och genom att denna ägarform bidrar med riskkapital skulle även möjligheter öppnas för ökat byggande av hyresrätter. Ägarlägenheter skulle kunna bidra till en ökad mångfald i miljonprogramsområdena. De senaste dagarnas debatt i har lett till att det råder osäkerhet om var regeringen står i fråga om ägarlägenheter. Regeringens samarbetsparti, , har i klartext uttryckt att man blockerar frågan om ägarlägenheter. Med anledning av detta vill jag fråga kommun- och bostadsminister följande: När avser regeringen att hörsamma beslut angående proposition om ägarlägenheter?
ip · GR1093 · 2003-11-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:93 av () till statsrådet om de dövas situation I finns 8000@10000 barndomsdöva. Att vara barndomsdöv innebär att man är född döv eller blivit döv tidigt under barndomen. föds omkring 200 döva. av döva barn har döva föräldrar. uppskattar att det finns 5000 vuxendöva i landet. anger ca 7000. Men det finns ett mörkertal och den verkliga siffran kan vara dubbelt så stor. Att vara vuxendöv innebär ofta att man hamnar i en "mellanvärld" mellan döva och hörande. Barndomsdöva har en döv identitet, att bli vuxendöv innebär att ens identitet omvälvs. Att vara döv innebär framför allt ett problem vid kommunikation med omgivningen. Därför behöver vårt samhälle bli mera tillgängligt för de döva. Det handlar om rätten att vara delaktig, att kunna vara med i samhällsgemenskapen och kunna utöva sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Därför är bristen på samhällsinformation för döva allvarlig. TV borde kunna texta flera program, som exempel kan nämnas att det sänds teckenspråkiga nyheter per vardag. Bristen på vuxendövtolkar är stor på många håll i landet. Det är en svår social situation att vara döv och därmed utestängd från kommunikation med familj, vänkrets och resten av omvärlden. Mot bakgrund av ovanstående fakta så vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Är statsrådet beredd att verka för att de barndomsdövas utbildningssituation förbättras? Är statsrådet beredd att verka för en rättighetslag som garanterar tolk i alla situationer där vuxendöva medverkar? Är statsrådet beredd att verka för att tolkservicen ska ges av utbildade och legitimerade vuxentolkar? Är statsrådet beredd att verka för att vi får en utökad och kvalitetssäkrad vuxendövtolksutbildning? Är statsrådet beredd att verka för att tolktjänstens uppbyggnad sker parallellt med utökade resurser till tolkanvändarkurser? Är statsrådet beredd att verka för fler teckenspråkiga sändningar i TV?
ip · GR1096 · 2003-11-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:96 av () till statsrådet om ohälsans obalans mellan könen Till regeringens budgetproposition för finns ett särtryck med titeln av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Häftet ger en utmärkt redogörelse för tid och sysselsättning, lön och inkomst samt utfallet av socialförsäkringsersättningarna, allt uppdelat utifrån kön. Under rubriken kan man bland annat läsa följande: "Ohälsan har kommit allt mer i fokus, inte minst på grund av den kraftiga ökningen av antalet långtidssjukskrivna. Antalet sjukskrivna har ökat bland både kvinnor och män, men kvinnor står för den största ökningen." "Andelen kvinnor är högre än andelen män i samtliga livscykler. Ensamstående kvinnor med barn är överrepresenterade bland de sjukskrivna. Det finns inget entydigt svar till varför kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män. Inte heller går det att förklara varför kvinnors sjukfrånvaro ökat mer än männens . Den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män, där kvinnor i större utsträckning har att kombinera betalt förvärvsarbete med obetalt omsorgs- och hushållsarbete är en faktor som lyfts fram. Ett allmänt högre tempo i samhället och förändringar i arbetslivet, där neddragningar i den offentliga sektorn, särskilt inom vård- och omsorgsområdet, med ökad stress som följd brukar framhållas som bidragande orsaker." ".. kunskapen om kvinnors högre sjukfrånvaro är begränsad och behöver fördjupas." Arbetslivsministern har huvudansvaret för arbetet med ohälsofrågorna. Jag vill därför ställa följande frågor: Vilken hänsyn tar statsrådet till kvinnors och mäns olika livsförhållanden i det arbete som pågår? På vilket sätt kommer statsrådet att verka för en fördjupning av kunskapen om kvinnors högre sjukfrånvaro under det nu pågående arbetet? 3.På vilket sätt kommer statsrådet att ta tillvara den kunskapen i de förslag som ska presenteras?
ip · GR1097 · 2003-11-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:97 av () till statsrådet om föräldraförsäkringen och könsdiskrimineringen Till regeringens budgetproposition för finns ett särtryck med titeln av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Häftet ger en utmärkt redogörelse för tid och sysselsättning, lön och inkomst samt utfallet av socialförsäkringsersättningarna, allt uppdelat utifrån kön. Där kan man bland annat läsa: "utbetalades i föräldrapenning. Av beloppet utbetalades till kvinnor och till män. Av den föräldrapenning som tas ut under barnets första levnadsår, står kvinnor för den allra största delen, både i antal dagar och i kronor räknat. Totalt står kvinnor för av de uttagna dagarna och män för Det ojämna uttaget av föräldrapenning innebär att kvinnor i större utsträckning än män är borta från arbetsmarknaden under vissa perioder och dessutom under avsevärt ." anordnade en offentlig utfrågning om löneskillnader. Medverkande var bland annat representanter från , , och JämO. Samstämmigheten var stor i synen på det ojämna uttaget av föräldraledigheten som en viktig orsak till varför kvinnor halkar efter i löneutvecklingen. Bland annat JämO pekade ut sambandet mellan "hemma-med-barn" och arbetsmarknaden som en nyckelfråga om man vill komma tillrätta med löneskillnaderna. Enkelt uttryckt skulle man alltså kunna säga att den nuvarande utformningen av föräldraförsäkringen bidrar till att permanenta, och till och med förstärka, en ordning på arbetsmarknaden som försvagar och lönediskriminerar kvinnor. Systemet upprätthåller dessutom en traditionell föreställning om vad kvinnor respektive män har för ansvar i förhållande till barn. Jag vill därför ställa följande frågor till barn- och familjeministern: 1.Delar ministern beskrivningen ovan? 2.Om svaret är "ja", innebär det att statsrådet gjort bedömningen att det är acceptabelt med ett sådant system? 3.Om svaret på den frågan är "nej", vilka initiativ kommer statsrådet att ta?
ip · GR1098 · 2003-11-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:98 av () till statsrådet om pensionssystemet och könsdiskrimineringen Till regeringens budgetproposition för finns ett särtryck med titeln av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Häftet ger en utmärkt redogörelse för tid och sysselsättning, lön och inkomst samt utfallet av socialförsäkringsersättningarna, allt uppdelat utifrån kön. Där kan man bland annat läsa: "Löneskillnader på arbetsmarknaden fortplantas via ersättningssystemen och slutligen @ i form av skillnad i pension @ till livets slutskede. Det oavlönade arbetet @ i form av till exempel hushålls- och underhållsarbete i hemmet, omsorg om barn och andra anhöriga @ ger ingen inkomst eller pensionsrätt i pensionssystemet för individen (i det nya pensionssystemet finns pensionsrätt för barnaår), men bidrar avsevärt till hushållens välfärd och är därför ett viktigt komplement till det marknadsavlönade arbetet. Fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män har en ömsesidig påverkan på så sätt att omfattningen av den ena formen sätter gränser för/påverkar omfattningen av den andra formen av arbete." Enkelt uttryckt skulle man alltså kunna säga att det nuvarande pensionssystemet befäster och konserverar den underordningen och den lönediskriminering som dagens arbetsmarknad utsätter kvinnor för. Jag vill därför ställa följande frågor till barn- och familjeministern: 1.Delar ministern beskrivningen ovan? 2.Om svaret är "ja", innebär det att statsrådet gjort den bedömningen att det är acceptabelt med ett sådant system? 3.Om svaret på den frågan är "nej", vilka initiativ avser statsrådet att vidta?
ip · GR1099 · 2003-11-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:99 av () till näringsminister om initiativ till nya jobb rasar till en bottenplacering i Affärsvärldens ranking av snabbast växande regioner. har en negativ tillväxt och är i praktiken i recession. Staden hamnar i sällskap med Norrlandsregioner som och som haft de här problemen. Flyttningsnettot är negativt, bostadsbristen ökar , antalet konkurser ökar och antalet arbetslösa passerar 40 000 . Effekterna av telekomindustrins stora neddragningar i har satt spår i en ökad arbetslöshet bland välutbildade människor flyttar även tillverkande företag. Senaste beskedet är att bryggeri i flyttar sin tillverkning till vilket innebär 900 färre jobb i . Tillverkningsjobb är dessutom en verklig bristvara i . Min fråga till näringsministern är: Avser ministern att ta initiativ för att stimulera tillväxt?
ip · GR10173 · 2003-12-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:173 av () till statsrådet om ungdomars möjlighet att få jobb Ungdomsarbetslösheten i har börjat nå rekordnivåer. I län som mitt hemlän är situationen akut och ytterst oroande. Arbete skapar ju resurser som behövs för att tillfredsställa viktiga behov både hos den enskilde individen och för samhället i sin helhet. Om dagens unga arbetslösa får arbete inom den privata sektorn skulle landets kommuner, genom större skatteintäkter, få mer resurser till att satsa på utbildning, vård och omsorg. Därmed skulle möjligheterna att anställa bland annat fler lärare och sjuksköterskor öka. har under senare årtionden regelmässigt haft högre arbetslöshet än riksgenomsnittet. har länets befolkning minskat. Många av dem som flyttar är ungdomar. En av huvudorsakerna till att de lämnar länet är just den höga arbetslösheten. Särskilda åtgärder måste därför vidtas för att ge ungdomar arbete. I har vi störst andel öppet arbetslösa i åldern 18@24 år i landet. I genomsnitt är 15,av befolkningen i den åldersgruppen i länet öppet arbetslösa eller deltar i något program. Det finns kommuner där av de unga mellan är arbetslösa. Faktum är att var det län i som hade den femte sämsta arbetslöshetsutvecklingen . minskar dessutom antalet nyanmälda lediga platser stadigt till arbetsförmedlingen i länets största kommun . I finns det 900 unga som är öppet arbetslösa. Det har varit stora nedskärningar i många stora företag och det har medfört att alltfler unga blir arbetslösa. I är det av arbetsgivarna som vill att arbetsförmedlingen letar fram en lämplig person till dem. Resten annonserar i platsbanken, där alla kan söka. Det finns alltså jobb att söka, men väldigt många av dessa jobb är tillfälliga. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomarna i . är det 200 av de arbetslösa som varit utan jobb i mer än hundra dagar, den siffran ska således ned till 100. Verktygen som står till buds är anställningsstöd, arbetspraktik och att peppa ungdomarna att söka jobb mer intensivt. Ytterligare ett verktyg för arbetsförmedlarna är att göra företagsbesök. Genom företagsbesök byggs ju förtroendet upp, så att företagen anmäler att de har lediga jobb. Det är dock svårt för arbetsförmedlarna att hinna med företagsbesöken när det är så många arbetslösa som behöver förmedlingens hjälp. De problem med ungdomsarbetslöshet vi har i finns i varierande och växande grad i stora delar av . Sammanfattningsvis kan man därför säga att de verktyg som finns inte räcker till för att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra ungdomars möjligheter att få jobb?
ip · GR10174 · 2003-12-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:174 av () till statsrådet om våld som politisk metod För inte så länge sedan brann foderfabriken på Mink, till följd av det andra brandattentatet . I trakasseras chinchillauppfödare genom nattliga besök och telefonsamtal. Detta är bara två av många exempel på hur aktivister tagit till våld och hot för att nå politiska resultat. I allt större utsträckning riktas våldet och trakasserierna nu mot privatpersoner och näringsidkare. Åsiktsfrihet och demonstrationsrätt måste alltid värnas men våld och hot får aldrig accepteras som ett politiskt verktyg. Demokratiska rättigheter används nu för att underminera demokratin. Dåden och hoten är exempel på hur de aktivister som säger sig arbeta för en bättre värld i själva verket, genom att försvaga demokratin, bidrar till en sämre värld. I kampen för djurens rättigheter drar de sig inte för att kränka mänskliga rättigheter. Det som inte de gillar tar de sig rätten att slå sönder. Eller som en demonstrant från Autonoma nätverket i uttryckte det: "Någon blir alltid kränkt med den här metoden. Det är kanske synd att deras familjer råkar illa ut men någon kommer alltid att måsta offras." Effektivare polisinsatser är ett sätt att hantera de mest akuta hoten mot enskilda personers liv och hälsa. Men för att på lång sikt hejda terrorn krävs att vi som demokratiska företrädare tydligt tar avstånd från aktivisternas metoder. På lång sikt kan vi bara nå framgång genom att ytterligare förankra vår version av demokratin, parlamentarismen, i de breda folklagren. Respekt för demokratin kan inte åstadkommas genom lagstiftning. Bara genom samtal och med tolerans för andras åsikter. Mot denna bakgrund är mina frågor till ministern följande: Vad kan ministern göra för att inkludera även utomparlamentariska grupper i det demokratiska samtalet? Vad kan ministern göra för att stävja grupper som vill ta demokratin i egna händer? Vad kan ministern göra för att utmana demokratiska organisationer att ta avstånd från grupper som använder sig av våld och hot som politisk metod?
ip · GR10177 · 2003-12-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:177 av () till försvarsminister om omprövning av etablering av flygskolan I regeringens försvarspolitiska proposition fanns det ett välunderbyggt förslag om lokalisering av flygskolan till . Genom ett taktikspel i försvarsutskottet avslogs propositionen. , som försvarsministern och ÖB varit överens om skulle vara navet i flygvapnet, skulle helt plötsligt läggas ned. Majoriteten snickrade i stället ihop ett i mitt tycke, dåligt underbyggt förslag som sedan var ogenomförbart. Det gick nämligen inte att förlägga flygskolan till någon av de kvarvarande flottiljerna. beslutade regeringen att flygskolan skulle flyttas till . Det finns goda skäl att ompröva flygskolans flytt till Malmen. Ett viktigt skäl är ekonomin. Vad kommer det att kosta skattebetalarna? Svaret är att kostnaderna för att etablera flygskolan på Malmen och delföljdkostnader som det medför för övriga organisationer är . Vad kostar alternativet ? Kostnaden för att behålla flygskolan i är ca i investeringar och i underhållsåtgärder, det vill säga mindre än en tiondel av kostnaden för en flytt till Malmen. Förutom ekonomiska aspekter är också Malmen ett sämre alternativ eftersom det blir väldigt trångt med start och landningar på Malmen. Jag vill också påminna om att vi har ett nytt försvarsbeslut att ta ställning till i . De ekonomiska ramarna bör inte inrymma de helt onödiga kostnader som Malmenalternativet innebär. Dessutom är det ju så, att regeringen beslutade om att gå in i ett europeiskt samarbete för en gemensam flygskola. Målet är att 2010 ha tre till fyra gemensamma flygskolor i . tog regeringen beslutet som innebär att "Regeringen ska aktivt verka för att en av dessa platser ska lokaliseras till vårt land". Närmaste konkurrent är som i likhet med vårt land kan erbjuda stora flygövningsområden. Om vi i menar allvar med att få hit en så avancerad flygskola som det här är frågan om bör vi naturligtvis positionerna oss så att inte också denna möjlighet går oss förbi. möjlighet ligger i att erbjuda F20 i . kan erbjuda de efterfrågade flygövningsområdena norrut och närliggande satellitflygbaser i norra . Dessutom finns närheten till huvudstaden och . är inte minst viktigt med tanke på att elever ska flygas in från . Det finns alltså en rad skäl till att ompröva beslutet om en etablering av flygskolan på Malmen. Jag vill understryka att det inte är en omprövning av beslutet att lägga ner som jag vill åstadkomma. Mitt förslag är att man använder den kvarvarande flygvapenorganisationen på F20 som fortfarande finns kvar i . Det är ännu inte för sent att låta förnuftet segra. Finansministern har satt stopp för alla investeringar tills tillståndsprövningen är klar. Jag vädjar till försvarsministern att pröva om det finns en majoritet i för att förlägga flygskolan till . Med tanke på att vi vet prislappen för Malmenalternativet borde det gå att finna en ny majoritet. Mina frågor till försvarsministern är: Avser försvarsministern att etablera flygskolan på Malmen i trots att kostnaden är oacceptabel? Avser försvarsministern att ompröva beslutet att förlägga flygskolan på Malmen till förmån för F20 i ?
ip · GR10178 · 2003-12-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:178 av () till statsrådet om framtiden för yrkesgrupperna inom förskolan Den svenska förskolan erbjuder alla barn en verksamhet med unik pedagogik på lekens grund. Omsorgen om barnen är sammanflätad med den mer strukturerade pedagogiska verksamheten. Förskolan bygger alltså på både omsorg och lärande, något som är väl genomtänkt och viktigt att slå vakt om. Eftersom förskolan numera är allmän ger den alla barn möjligheten att delta. Så ska det givetvis vara även . För att klara detta krävs flera saker, men jag vill särskilt peka på behovet av personal och fokusera på utvecklingen av de olika yrkeskategorierna inom förskolan, förskollärare och barnskötare. I kommunerna finns en oro inför de stora pensionsavgångar som väntar inom förskolan som konkurrensen om personal att rekrytera ökar. Där inser man att man måste locka fler att börja sin yrkesutövning i förskolan och att man behöver fundera över hur de olika yrkesgrupperna kan utvecklas för att bidra till kvalitetsutveckling av verksamheten. Hos studerande som vill arbeta i förskolan finns också en osäkerhet. De funderar över om barnskötaryrket verkligen är ett framtidsyrke och på möjligheterna att utvecklas inom yrket. Mellan barnskötare och förskollärare finns ofta spänningar där barnskötare ibland känner sig bortglömda och inte lika efterfrågade på arbetsmarknaden. Därför vill jag fråga statsrådet för förskolan: Vad har statsrådet för planer för framtiden för förskolans olika yrkesgrupper, förskollärare och barnskötare, när det gäller utbildning, efterfrågan och utvecklingsmöjligheter?
ip · GR10180 · 2003-12-03 00:00:00 — Interpellation 2003/04:180 av (fp) till utbildningsminister om Campus Telge Campus Telge i som består av KTH och har tillsammans med de övriga "noderna" och en stor betydelse för utvecklingen på . Inte minst då det gäller att höja den andel av ungdomar som går vidare till högre studier. Den andelen är mycket låg på . I riket som helhet hade av invånarna i åldern 25@64 år högre utbildning . Det kan jämföras för och , för , för , för , för och och för . I som helhet hade högre utbildning . Etableringen av har visat att närheten till högskolan har mycket stor betydelse för elever med invandrarbakgrund, inte minst i . som gått sedan starten har högskolan utvecklats i snabb takt. Antalet program och fristående kurser har ökat kontinuerligt liksom antalet studenter. finns också en mycket omfattande forskning. Detta är ett tydligt bevis på att satsningen på en högskola på var rätt och att högskolan fyller ett stort behov. Kommunerna har också gjort betydande investeringar och byggt upp en infrastruktur, som stärker högskolans attraktionskraft och möjlighet att expandera. I såväl som och har kommunerna byggt studentbostäder. I och har inte någon student vare sig eller 2003 blivit hänvisad till boende i annan kommun på grund av bristen på studentbostäder. På Campus Telge har KTH:s maskiningenjörsutbildning genomgått en stor omvandling. hade man sju(!) sökande till den klassiska maskiningenjörsutbildningen, som då hette högskoleingenjör i maskinteknik 120 poäng. finns det 103 studenter i åk1 som läser och har sökt till inriktningarna innovation och design och industriell ekonomi och produktion. Studenterna har möjlighet att välja "hårda ingångar" mot konstruktion eller produktion eller "mjuka utgångar" mot industridesign eller ekonomistyrning. På innovation och design finns det "tjejer"! Man hävdar från högskolan att det är inte fel på tjejerna, när de inte söker tekniska utbildningar, utan att det är fel på utbildningarna som inte förmått fånga motiven till att man ska studera teknik. Det vill säga det mänskliga/samhälleliga perspektivet och vetskapen om att en ingenjör är en mycket kommunicerande varelse i komplexa system där egenskaper som kommunikation, ledarskap och utveckling är viktiga delkomponenter. På Campus Telge håller man på att tillsammans med i och bygga två nya lärarutbildningar för lärare inom design och teknik på grundskole- och gymnasienivå. Den första utbildningen startar på Campus Telge . Hela högskolas ekonomiska situation är besvärlig. Den ekonomiska osäkerheten är mycket stor. Detta beror på att universitetsansökan som lämnades ännu ej behandlats av regeringen. Så länge högskolan inte har sina ekonomiska villkor klara är situationen svår att hantera. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: 1.Vad avser ministern att göra för att säkra Campus Telges framtid? 2.När avser ministern att behandla högskolas universitetsansökan?