ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10302 · 2003-04-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:302 av () till statsrådet om kostens betydelse för hälsan I en inventering som gjorts av i , redogör man för hälsotillstånd och hälsobefrämjande effekter av olika former av kost till olika definierade målgrupper. En sådan grupp är äldre och i synnerhet de som har särskilt boende och är beroende av andra för sitt kosthåll. Slutsatsen är, att ska påståendet "vi blir äldre men friskare" slå in måste åtgärder vidtas relativt snabbt. Ett sådant exempel är cancer som beräknas kosta samhället varav en tredjedel kan bedömas bero på kosten. vet vi att kommer gruppen att öka till . Av de studerade sjukdomstillstånden belastar fetma (), metabola syndromet () och benskörhet () samhället mest ekonomiskt. Metabola syndromet är ett samlingsnamn för en kombination av rubbad sockeromsättning samt minst två av tillstånden övervikt, högt blodtryck, förhöjda blodfetter och äggvita i urinen. Syndromet ökar risken för bland annat hjärt- och kärlsjukdomar men även för cancer. Prognosen för diabetes ligger för på 6@7 % jämfört med 1@2 % . Tvärtemot ett för högt energiintag, beräknas undernäring hos äldre på särskilt boende kosta samhället ytterligare . Hälften av alla äldre på institution riskerar att få för lågt intag av protein, kalk och energi. Benskörhet drabbar var femte kvinna mellan och två femtedelar av dem som fyllt . Många lider dessutom av brist på B-vitamin. Mina frågor till socialministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att minska ohälsa som uppkommer på grund av felaktig kost? Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att öka personalens insikt och kunskap om kostens betydelse för hälsan?
ip · GQ10303 · 2003-04-23 00:00:00 — Interpellation 2002/03:303 av () till utbildningsminister om besparingar i högskolan En av de faktorer som avgör ett lands framtid och välgång är kunskapsnivån. Hög utbildningsnivå och framstående forskning är nycklar för att möjliggöra ett välfärdsland. Därför är det oerhört bekymmersamt att regeringen i sin vårproposition föreslår minskade resurser á till högskola och forskning. Det är en djupt olycklig signal i när borde satsa på kunskap, högskoleutbildning och forskning. I vårpropositionen preciseras heller inte var pengarna ska sparas. Nästan alla verksamheter inom högskola och forskning är hotade så länge otydliga besparingskrav hotar området. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att undanröja den oro som växer fram i högskole- och forskningssektorn när opreciserade besparingar hotar? Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att ska bli ett land där hög utbildningsnivå och framstående forskning är gällande?
ip · GQ10304 · 2003-04-23 00:00:00 — Interpellation 2002/03:304 av () till utbildningsminister om utbildningsvetenskapens framtid Kunskap om lärande är ett vetenskapligt område som rönt alltmer uppmärksamhet. För alltfler har det blivit uppenbart att det för samhället är nödvändigt med gedigna kunskaper om lärandeprocessen. Inte minst är det angeläget att professionella och kvalificerade lärare har kunskap inte enkom i traditionella ämneskunskaper, pedagogik eller metodik utan också besitter reella kunskaper om lärande förankrade i såväl teori som praktik. Bland annat av dessa skäl inrättades en särskild kommitté under med uppgift att verka för utbildningsvetenskaplig kompetens och forskning. Kommitténs arbete är tidsbegränsat. Utbildningsvetenskapen är ett nytt fenomen i den meningen att den förenar såväl traditionell disciplinbunden forskning som mång- och tvärvetenskaplig forskning. Det är inte minst angeläget med tanke på den nya lärarutbildning som är i verksamhet och utveckling på landets lärosäten. I den nya lärarutbildningen accentueras värdet av särskild kompetens i lärande. Vidare är behovet av forskarutbildade lärare inom lärarutbildningen stort. Rekryteringsproblemen med disputerade lärare är akuta. Det gäller att undvika denna problematik och i stället verka för att det utbildas lärare med doktorsexamen inom för lärarutbildningen relevant område. Mot denna bakgrund torde det vara angeläget att vidta åtgärder för att ytterligare stärka och främja utbildningsvetenskapen. Därtill bör kommittén för utbildningsvetenskap om möjligt permanentas och få status som ett ämnesråd. Det handlar om att säkerställa en ökande resurstilldelning till området för att möjliggöra fler forskarutbildade. Mot den ovan anförda bakgrunden vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att stärka utbildningsvetenskapen? Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkra den långsiktiga finansieringen av utbildningsvetenskapen?
ip · GQ10305 · 2003-04-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:305 av () till miljöminister om bevarande av naturskog Under det senaste seklet har stora arealer skog i olika delar av världen gått förlorade genom skövling och olämpliga skogsbruksmetoder. En yta av regnskogar motsvarande försvinner . Men även på norra halvklotet huggs ur naturvärdessynpunkt värdefulla skogar ned, även i , trots att vi är ett land som borde ha råd att ta naturhänsyn och trots att vi bara har små spillror av naturskog kvar i landet. Problemet med biologisk mångfald i skogen är tudelat. Dels blir de värdefulla artrika områdena färre och färre, vilket innebär mindre lämplig yta för många arter. Många arter har behov av större ytor för att kunna bestå i livskraftiga populationer. Dels blir de värdefulla markerna mer och mer splittrade, vilket kan innebära spridningssvårigheter och därmed utarmning av områdena. För ett effektivt naturskydd behövs skydd av både stora och små områden, beroende på vad man framför allt vill skydda. Det kan också behövas korridorer emellan områdena för att upprätthålla mångfalden. En korridor kan i vissa fall utgöras av ett område med extra hänsynsfullt skogsbruk, eller av restaurerad mark. har i regeringsöverenskommelser lyckats höja anslag för markinköp. Detta anslag fördelas sedan över landet för lokala beslut och prioriteringar. Tyvärr är det svårt att avsätta stora områden eftersom det i många fall skulle ta länsanslag i anspråk, och då omöjliggöra skydd av andra mindre objekt. Man kan tänka sig att länsstyrelser mer arbetar med inlösen som löper för att också kunna förvärva dyra objekt. Detta är endast möjligt med en långsiktig politik där man vet att man kommer att ha tillräckligt med pengar för markinköp de närmaste fem eller tio åren. För riktigt stora områden av riksintresse kan gå in och föreslå bildande av nationalpark. Detta är ett bra sätt att kunna köpa in dyra objekt utan att för den skull prioritera bort allt annat på lokal nivå framåt. Det är nu väldigt få större sammanhängande områden med naturskog kvar i , och ännu färre är de som har skydd och därmed kommer att bevaras till kommande generationer. Frågor till miljöminister : 1.Avser ministern att verka för en långsiktig naturvårdspolitik som ger länsstyrelserna större möjlighet att också avsätta större och värdefullare objekt än vad ettårsanslagen räcker till? 2.Avser ministern att föreslå ytterligare medel eller åtgärder för att förbättra möjligheterna för inköp av dyra objekt?
ip · GQ10307 · 2003-04-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:307 av () till utbildningsminister om attityder och fördomar inom skolan Kvinnans roll i samhället och synen på kvinnans sexualitet har onekligen förändrats och stärkts under . Vi har både tagit plats på arbetsmarknaden och fått rätt enligt lag att säga nej! I sak och i faktiska tal så har mycket hänt @ det är självklart att vi arbetar och tjänar pengar, om än mindre än männen, det är självklart att vi får vara med och bestämma i politiken, på arbetsplatser och i företag, om än inte lika mycket och fortfarande på männens villkor. Det är också självklart att kvinnor har rätt att bejaka sin sexualitet och att säga nej. Det är inte länge sedan lagen ändrades så att ett nej från hustrun innebar att det var våldtäkt, även i lagens mening, om mannen fortsatte. Vi kan se att när det gäller lagtext, i antal kvinnor på viktiga positioner, att orden jämlikhet och jämställdhet finns med i tanke, planering och beslut så har vi kommit långt @ men i realiteten, i attityder, i fördomar och i kunskap att se förtryck utifrån könsmönster har vi långt kvar att gå. Och det är den svåraste biten som är kvar @ för den är inte synlig och tydlig, den är inte mätbar på samma sätt. Det huvudsakliga ansvaret för barnen har föräldrarna. är både förskolan och skolan en stor del av barnens vardag och har ansvar för deras väl och ve genom omsorg, fostran och utbildning. Det är i skolan och bland kamrater som barnen utvecklar sina sociala referenser. Ungdomars värld är en spegelbild av de vuxnas verklighet, men det är här som vi har möjlighet att på allvar förändra attityder. Redan på förskolan kan man se att killar och tjejer bemöts olika, det är ett mönster som sedan bekräftas genom hela skoltiden @ oftast utan att personal har insikt om att man genom det befäster fördomar. Många flickor blir utsatta för fysiskt eller psykiskt våld i skolan, i undersökningar som gjorts på ett antal skolor har flickor vittnat om att det i många fall hör till vanligheten att ofrivilligt bli tagna på brösten eller baken. Det alltmer utbredda sexualiserade språket som går allt längre ned i åldrarna är ett uttryck för nedsättande attityder och en felaktig inställning till jämlikhet. Våld, nedsättande ord, trakasserier och mobbning får aldrig tolereras av skolan. Diskussionen om vad som är rätt eller fel måste börja . Vi måste som vuxna både i hemmen och personal i skolan tala om att ett nej är alltid ett nej och respektera varje individs okränkbara rättigheter. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till ministern. 1.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att höja medvetenheten och kunskapen på detta område bland de som arbetar inom förskola och skola? 2.Vilka åtgärder avser ministern verka för att skolor vidtar om trakasserier och övergrepp sker inom skolans värld?
ip · GQ10308 · 2003-04-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:308 av () till justitieminister om attityder och fördomar inom rättsväsendet Kvinnans roll i samhället och synen på kvinnans sexualitet har onekligen förändrats och stärkts under . Vi har både tagit plats på arbetsmarknaden och fått rätt enligt lag att säga nej! I sak och i faktiska tal så har mycket hänt @ det är självklart att vi arbetar och tjänar pengar, om än mindre än männen, det är självklart att vi får vara med och bestämma i politiken, på arbetsplatser och i företag, om än inte lika mycket och fortfarande på männens villkor. Det är också självklart att kvinnor har rätt att bejaka sin sexualitet och att säga nej. Det är inte länge sedan lagen ändrades så att ett nej från hustrun innebar att det var våldtäkt, även i lagens mening, om mannen fortsatte. Vi kan se att när det gäller lagtext, i antal kvinnor på viktiga positioner, att orden jämlikhet och jämställdhet finns med i tanke, planering och beslut så har vi kommit långt @ men i realiteten, i attityder, i fördomar och i kunskap att se förtryck utifrån könsmönster har vi långt kvar att gå. Och det är den svåraste biten som är kvar @ för den är inte synlig och tydlig, den är inte mätbar på samma sätt. anmäler 20 000 kvinnor misshandel i , därutöver finns ett stort mörkertal. Men endast var femte anmälan leder till åtal. Polis, åklagare, socialtjänst samt hälso- och sjukvården brister fortfarande i rutiner och hantering av ärendena. Flickor och kvinnor som utsätts för sexuella övergrepp får men för livet. Ofta kan det dröja efter att en våldtäkt har begåtts till att brottet anmäls, något som försvårar bevisningen. I undersökningar av hur rättssystemet bemöter de kvinnor som anmäler den typen av brott visas fördomen om att "den dåliga flickan @ horan" fortfarande lever kvar i samhället, både i det vardagliga mötet mellan människor men skrämmande ofta även i myndighetsutövande. En kvinnas sociala status kan tyvärr vara avgörande för om det blir rättegång över huvud taget. Det är vanligt att försvaret tar upp frågan om klädsel, kvinnans sexualvanor, alkoholkonsumtion, rykte med mera för att få domstolen att gå på att den misstänkte hade så kallat bristande uppsåt. Tyvärr händer det också att det ingår i domsluten! Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till ministern. 1.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att kunskapen hos personer som arbetar med dessa frågor fördjupas ytterligare? 2.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att berörda yrkeskategoriers utbildning tar upp frågan om att alla medborgare ska mötas på ett rättssäkert och jämlikt sätt? 3.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att tillse att fler anmälningar resulterar i åtal?
ip · GQ10310 · 2003-04-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:310 av () till näringsminister om importen av alkohol till Av artikel 28, i det EG-fördrag som undertecknat, följer att det är förbjudet med kvantitativa importrestriktioner eller åtgärder som har motsvarande verkan i handeln mellan medlemsstaterna. För vidkommande är det uppenbart att den detaljhandelsreglering som förekommer på alkoholimportens område är en klart diskriminerande handling, som står i strid med EG-rättens klara formuleringar. Därför är det rimligt att fundera över om det, med hänsyn till denna artikel, är tillåtet för en svensk privatperson att genom Internet beställa vin eller öl för sitt eget privata bruk från en säljare i ett annat EU-land, om vinet eller ölet efter köpet av säljaren transporteras till Systembolaget som därefter lämnar ut och för säljarens räkning tar emot betalningen för drycken. Denna fråga utgår från principen om att privatpersonen (köparen) enligt köpeavtalet har förbundit sig att följa och respektera att Systembolaget vid utlämningen prövar om det finns något hinder mot utlämningen av drycken som är motiverat av alkoholpolitiska syften, exempelvis att kontrollera att mottagaren och köparen uppfyller ålderskravet. Avser näringsministern att ta initiativ för att hanteringen av importen av alkohol till via Systembolaget från annat EU-land ska underlättas i enlighet med artikel 28?
ip · GQ10311 · 2003-04-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:311 av () till näringsminister om företagsklimatet Tillväxt och förnyelse är honnörsord som upprepas här och var i regeringens finansplan i vårpropositionen. Insatser utlovas för att "skapa ett bättre entreprenörskap". De konkreta förslagen är dock få. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till näringsminister : Vilka nya förslag avser näringsministern att lägga för att tillskapa "ett bättre entreprenörskap" och när kommer förslagen?
ip · GQ10312 · 2003-04-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:312 av () till statsrådet om regionrapport - , , presenterade @ , , . I denna rapport fastslås att arbetsmarknaderna håller på att växa samman och att arbetskraftspendlingen vid södra har ökat till över 4000 personer . Invånarna söker också billigare boenden på andra sidan sundet @ antalet danskar som flyttar till har ökat från 800 till 2550 personer . av Malmös folkökning berodde på inflyttningen från . Studenterna drar nytta av gemensamma utbud. har andelen svenskar som studerar med studiemedel i ökat från av alla svenska utlandsstuderande, medan andelen danskar i ökat från av antalet danska utlandsstudenter. Det börjar i stort sett lika många svenskar på läkarutbildningen i som i , runt 100 stycken. Ändå är det uppenbart att skillnaderna mellan länderna komplicerar ett annars gynnsamt förhållande. Således skriver att utveckling har hållits tillbaka av de olikartade nationella bestämmelserna. Det är därför av central betydelse för och att nya dansk-svenska institutioner, inklusive den formella lagstiftningen, skapas som bättre speglar de förändrade förutsättningarna på marknaden. Ekonomi och politik hänger ihop och behovet av en tydlig och kraftfull politik är därför uppenbart. Därför behövs tydliga tidsplaner och tydligt angivna delmål för integrationsprocessen. 1.Avser statsrådet att vidta åtgärder för att ytterligare underlätta integrationen mellan och , mellan och ? 2.Är statsrådet beredd att precisera en roadmap med tidsangivelser för genomförandet av integrationsprocessen?
ip · GQ10315 · 2003-04-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:315 av Per () till jordbruksminister om hästakuten vid stängde hästakuten vid veterinärutbildningen på , (SLU). Vid en interpellationsdebatt konstaterade jordbruksministern att det troligtvis inte rörde sig om en permanent stängning, utan att akuten troligtvis skulle öppnas igen . Så har inte skett, och det finns ingenting som tyder på att akuten kommer att öppna igen inom en överskådlig framtid. Undervisning och praktik vid hästakuten har utgjort en grundläggande del av den praktiska undervisningen för veterinärstuderande. Det är beklagligt att hästakuten i är stängd. Dels för att den är en viktig del av veterinärutbildningen, dels för att hästägarnas möjlighet till god djurhållning beskärs kraftigt. är det viktigare än någonsin att det finns en veterinärutbildning som väl förbereder studenterna på situationer som kan uppkomma. Med öppna gränser och ökad rörlighet kommer mycket gott, men även risker för smitta och sjukdom. Då förslår det inte att studenterna vid landets enda veterinärutbildning aldrig kommer i kontakt med hästar som är så sjuka att de inte kan komma och trava hem . Vid den förra interpellationsdebatten verkade jordbruksministern intresserad av att hästakuten ändå skulle kunna öppnas igen. Men vad har konkret gjorts för att detta ska infrias? Vilken åtgärd avser jordbruksministern att vidta för att säkerställa att svensk veterinärutbildning håller högsta klass och studenterna vid SLU åter får tillgång till en hästakut?
ip · GQ10318 · 2003-05-02 00:00:00 — Interpellation 2002/03:318 av Per () till utbildningsminister om forskningspropositionen Bland annat i tidskriften ryktas det att regeringens arbete med forskningspropositionen är försenat. Forskningspropositioner kommer regelmässigt , men regeringen har inte presenterat en sådan skrivelse . De förslag som läggs i en proposition av den omfattningen kan inte omsättas i budgetmässiga förslag direkt. En proposition kan alltså leda till att de budgetmässiga förslagen inte blir verklighet . Forskning är ett alltför viktigt framtidsområde för att bli begravd under en handlingsförlamad regerings döda hand. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att höstens forskningsproposition verkligen kommer att föreligga ? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att höstens forskningsproposition återupprättar "fakultetsanslag" och ersättning per plats i den högre utbildningen?
ip · GQ10319 · 2003-05-02 00:00:00 — Interpellation 2002/03:319 av () till utbildningsminister om utbildningsvägarna Svenska studerande tar mycket på sig innan de blir färdigutbildade. För den enskilde studerande är detta ofta ett problem, inte minst ekonomiskt eftersom studieskulden blir stor och livslönen låg. Långa utbildningsvägar är också ett problem för landets ekonomiska tillväxt, eftersom den minskande andelen förvärvsarbetande tvingas svara för att finansiera alltfler pensionärer, sjukskrivna och studerande. I det individuella fallet kan det alltid vara motiverat att göra studieavbrott eller att byta utbildningsväg. menar att individen ska ha stor frihet till detta. Men problemet är att de långa utbildningsvägarna uppenbarligen är konsekvensen av brister i systemet och att många studerande ofrivilligt försenas i sin utbildning. Jag menar att det nu är dags att sätta fokus på hur många som lämnar utbildningssystemet med goda kunskaper i stället för att ensidigt diskutera hur många som påbörjar en utbildning. Statistiken visar att en genomsnittlig student i tar på sig genom utbildningssystemet och att många jämfört med internationell statistik över huvud taget inte fullföljer sina studier. Var fjärde svensk högskolestuderande avlägger en examen först . Normalstudietiden för 120 poäng är satt till men i verkligheten är det av studenterna som uppnått 120 poäng . Genomströmningen har kraftigt minskat och inga tecken tyder på att denna tendens är på väg att vända. Dessa uppgifter finns överskådligt sammanfattade i en rapport från , Kunskapens läge 2002. Tänkbara orsaker till de svenska studenternas långa och krångliga utbildningsvägar är många. Det centralstyrda antagningssystemet har skapat en paradoxal situation med långa köer till vissa utbildningar och lärosäten medan platser står tomma på andra. Svårigheten att gå direkt från gymnasieskolan till högskolan är också uppenbar. är gruppen studerande som går till komvux direkt efter gymnasiet lika stor som den grupp som går direkt till högskolan. av de förstagångssökande kommer in på en utbildningsplats. Gymnasieskolan misslyckas med uppdraget att förbereda elever för högskolestudier, och därför måste repetitionskurser anordnas på högskolan. Slutligen är undervisningssituationen vid högskolorna mycket pressad, eftersom den kraftiga ökningen av utbildningsplatser inte har finansierats. Tiden för undervisning och handledning har minskat drastiskt, vilket särskilt drabbar studerande från studieovana miljöer. Orsakerna till de långa och krångliga utbildningsvägarna är många och komplexa. Inte desto mindre borde enligt min mening denna fråga vara värd stor uppmärksamhet från regeringens sida. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att förkorta utbildningsvägarna?
ip · GQ10322 · 2003-05-05 00:00:00 — Interpellation 2002/03:322 av () till kulturminister om Malmös kulturinstitutioner stads fyra stora kulturinstitutioner, Opera och Musikteater (MOMT), Dramatiska Teater, och , är av oerhörd betydelse för och . Institutionerna representerar flera av de mest ledande och utvecklande kulturyttringarna i och flera av dem bär också på en lång tradition av kontinuitet och höga kvalitativa nivåer. Utan Opera finns det över huvud taget inget nav för operakonsten i Det statliga intresset för att utveckla de nämnda institutionerna har i perioder varit stort. Detta har legat i linje med exempelvis de formuleringar som regeringen gav uttryck för i budgetpropositionen 2003, där det bland annat slogs fast att de statliga insatserna inom teatern, dansen och musiken syftar till att öka tillgängligheten för medborgarna till dessa kulturyttringar, såväl geografiskt som socialt, som förutsättningar ges för en hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. Regeringen menade också att "en viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå." I jämförelse med dessa formuleringar har kulturbolagens ställning i varit högst osäker. Detta beror främst på den i grunden oansvariga hållning som stads socialdemokratiska ledning har intagit. Som ägare till bolagen och den koncern som bolagen ingår i, har man haft ett mycket stort ansvar för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Detta ansvar har man emellertid inte förmått att leva upp till. Efter ett möte mellan (), kommunstyrelsens ordförande i , och hans partikollega i , , har dessa deklarerat sin gemensamma avsikt att föra över Opera, Dramatiska Teater och till /05. förlorar därmed ägarskapet till tre av sina kulturbolag. I ett pressmeddelande från och meddelas vidare att Opera skall "anpassas till gällande ekonomiska förutsättningar före övertagandet". I praktiken innebär detta enligt en gjord redovisning av styrelsen för Opera och () en omstrukturering som omöjliggör operakonst och förvandlar Opera till ett rent musikalhus. Därmed frångår man det statliga uppdraget och styrelsen konstaterar också att "MOMT inte kan uppfylla det uppdrag som ett i denna storleksordning förväntas göra." Malmös kulturbolag är i allra högsta grad en nationell angelägenhet, något som understryks av det statliga ekonomiska intresset. Staten har som intressent ett avgörande ansvar för vad som händer i . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att rädda operakonstens fortlevnad i och de sydligaste delarna av ?