ip · GQ10392 · 2003-05-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:392 av () till statsrådet om ungdomar och ideellt arbete har länge haft ett levande föreningsliv, vilket har gett många ungdomar möjlighet att lära sig mer om demokrati, ansvar och att ta egna initiativ och knyta viktiga kontakter inför inträdet på arbetsmarknaden. Ett levande civilt samhälle och ett starkt engagemang bland ungdomar är ett naturligt uttryck för människans många behov och unika talanger och färdigheter och är en chans för många unga att utvecklas och ge utlopp för sin kreativitet. har många föreningar spelat en viktig roll i samhället genom att uppmärksamma och driva exempelvis miljöfrågor, integrationsprojekt och mänskliga rättigheter. Dock har vikten av engagemang i det civila samhället länge varit underskattad i . har engagemanget börjat svalna och ungdomsorganisationernas medlemsantal har minskat med . Enligt har också intresset för föreningsbildande minskat bland unga tjejer. Regeringen bör ta dessa alarmerande siffror på stort allvar, då minskningen i engagemang i längden leder till att demokratin och samhällsgemenskapen försvagas. som medlemsantalet i ungdomsorganisationer sjönk drastiskt , minskade valdeltagandet bland förstagångsväljare enligt SCB med . Det är inte orimligt att dessa siffror har ett samband, då ett minskat engagemang i föreningslivet även minskar känslan av delaktigthet och ansvar i samhället. Inte minst det ökade politiska våldet och skadegörelsen, som vi senast bevittnade i då förstamajdemonstrationer urartade till plundringståg, visar hur viktigt det är att stödja de demokratiska krafter och ungdomsrörelser som finns . Samhället måste markera att påverkan bäst kan ske genom demokratiska kanaler, och att våld i slutändan inte gynnar någon. Både FN och EU betonar vikten av ungdomars möjligheter till deltagande i det civila samhället, senast som i sin Ungdomsrapport framhåller att skolans kontakter med den privata sektorn och ungdomsorganisationer bör stärkas. skriver i sitt memorandum om livslångt lärande 2000 att medlemsländerna bör se till att deltagande i icke-formell utbildning uppvärderas. För att uppnå dessa målsättningar krävs att ungdomars engagemang i det civila samhället uppmuntras framförallt av skolan. Förutom att stimulera kunskapsinhämtning och lärande har skolan också en viktig uppgift att ge elever möjlighet att förverkliga hela sin potential som hela människor, oavsett om det sker genom skolans traditionella former eller genom elevers egna initiativ. I många länder, exempelvis , värderas engagemang i föreningsliv inom skolvärlden mycket högt. Skolan stöder med resurser och personal varje tänkbart intresse och initiativ till att starta grupper och projekt, vilket föder en fantastisk mångfald. Dessutom utgör ideellt engagemang en viktig faktor vid intagning till universitet, likvärdig med betyg och intagningsprov. Genom att se till hela människan, inte bara den del som passar in i skolans läroplan, kan man upptäcka nya talanger och färdigheter som är nog så viktiga inför arbetsliv och vidare studier. Olika urvalsmetoder till högskolor och universitet gynnar olika grupper och ökar mångfalden. Därför är det bra om det finns flera olika vägar in i högskolan. utgör arbetslivserfarenhet ett kriterium som kan spela roll vid antagning till högskolan. Att även se ideellt engagemang som en merit i dessa sammanhang skulle bredda rekryteringsbasen, stärka högskolans kontakter med det övriga samhället, uppvärdera engagemanget bland dem som redan är aktiva och uppmuntra fler till ett ökat engagemang. I är det dock relativt svårt att värdera de erfarenheter som förvärvas genom ideellt arbete. Därför skulle någon form av nationella riktlinjer för att utvärdera icke-formell utbildning vara önskvärda. I skrivs denna typ av meriter in i betygen och det finns dessutom en tradition av nationella diplomsystem och meriteringsbrev, vilket ger ytterligare tyngd åt meriter från föreningslivet. Även uppmanar länder att införa nationella riktlinjer för utvärdering av icke-formell utbildning, då det skulle höja det ideella arbetets status i samhället. Ett annat sätt att uppvärdera och uppmuntra ungdomars ideella arbete skulle vara att avsätta ett visst antal timmar i läroplanen till denna typ av verksamhet. I §37 i FN:s ungdomsprogram framgår att alla länder bör skapa volontärprogram, gärna som en obligatorisk del i skolans läroplan. Exempel på volontärprogram i skolans regi finns i 115 länder, där skolans roll är stöttande snarare än dominerande och flexibiliteten för den enskilde personen att själv välja utformning för programmet är stor, exempelvis genom samarbete med lokala föreningar. Nationella riktlinjer för hur skolorna kan arbeta vidare med denna typ av projekt skulle ge ett grundläggande stöd för många kreativa lösningar på det lokala planet. Det finns således många sätt att uppmuntra och uppvärdera ideellt engagemang bland ungdomar. Men då krävs att regeringen har en vilja att se bortom den traditionella läroplanen och uppmuntra ungdomars egen initiativkraft. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till ungdomsministern: Vad avser ministern att göra för att uppvärdera ungdomars engagemang i det civila samhället samt uppvärdera icke-formell utbildning? Vad avser ministern att göra för att utveckla skolans samarbete med ungdomsorganisationer i syfte att uppmuntra ideellt arbete? Vad avser ministern att göra för att bredda antagningsbasen till högskolor och göra även ideellt arbete till en kompletterande merit? Vad avser ministern att göra för att utforma nationella riktlinjer för värdering av icke-formell utbildning? Vad avser ministern att göra för att implementera §37 i FN:s ungdomsprogram och dra upp nationella riktlinjer för volontärprogram för ungdomar?