ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR1025 · 2003-10-10 00:00:00 — Interpellation 2003/04:25 av () till statsrådet om stöd till värdkommuner Välkommen som ny migrationsminister. Det finns mycket inom svensk flyktingpolitik som behöver förändras för att nyanlända ska få en bra start i vårt land. Vi hoppas att du kan göra dessa förändringar. Att vara värdkommun för en flyktingförläggning är både ekonomiskt och socialt kännbart. I kommun finns i . Det innebär att kommunen och invånarna i tar på sig ett stort ansvar eftersom det innebär både ett solidaritetstänkande och handlande av alla för att möta flyktingarna på ett bra sätt. I har man har hanterat detta så bra som möjligt. Men det går inte att blunda för verkligheten. Det är förenat med extra bekymmer för en kommun att vara värdkommun för flyktingförläggningar. Staten har ansvaret för flyktingpolitiken och har därmed också ansvaret för att värdkommuner får allt det stöd och den hjälp som krävs för att de ska kunna ge hjälp till de nyanlända. Den hjälp som de nyanlända naturligt har behov av med tanke på den svåra situation de befinner sig i. Även värdkommuner måste få det stöd och de ekonomiska förutsättningar som krävs för att de ska kunna lösa sina uppgifter. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att värdkommuner ska känna trygghet, både ekonomiskt och socialt, och på ett bra sätt kunna bemöta de människor som är i behov av en tillflyktsort?
ip · GR1027 · 2003-10-10 00:00:00 — Interpellation 2003/04:27 av () till kulturminister om den kulturella, geografiska och språkmässiga mångfalden SVT:s aviserade neddragningar kan bli ett stort dråpslag mot den svenska mångfald som präglar TV-utbudet. Det som kännetecknat SVT har varit de lokala produktionerna som speglat den enorma mångfald som finns i . Program som , Trafikmagasinet, Packat och klart, med flera har varit en motvikt till de kommersiella kanalernas centrala produktioner. Hur ska vi kunna visa landet kulturellt, dess olika geografi och hur ska dialekter i språket vinna förståelse i om inte ens public service har råd att bevara mångfalden? Jag är djupt oroad över utveckling inom SVT. Om SVT får hållas i sin centralisering, vad är det då som inte hindrar att SR gör samma sak med radion? Vad kommer att hända med lokalradion, blir det bara reklamkanalerna kvar? Hur ser kulturministern på public service? Är kulturministern av uppfattningen att SR och SVT även i fortsättningen ska spegla den svenska mångfalden och inte hänföra sig åt centralisering och nedläggning av den lokala organisationen? SVT och SR har en viktig roll att spela, det vore därför tråkigt om den lokala organisationen monteras ned. Min fråga till kulturministern blir därför: Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att inte SVT och SR utarmas på sin kulturella mångfald?
ip · GR1028 · 2003-10-10 00:00:00 — Interpellation 2003/04:28 av de () till justitieminister om tullen och brottsbekämpningen verksamhet kan delas in i två huvuddelar; effektiv handel och brottsbekämpning. Just nu står inför stora omstruktureringar och personalnedskärningar. Besparingskraven kommer att drabba alla delar av tullens verksamhet. Jag anser att är en del av rättsväsendet och brottsbekämpningen. Tullens uppdrag gäller både i och internationellt. Tullen behöver tillföras mer resurser för att på ett bra sätt kunna genomföra sitt uppdrag. Regeringen säger sig vilja satsa på brottsbekämpning och satsar just nu en del resurser på polisen och rättsväsendet @ även om dessa satsningar är långt ifrån tillräckliga. tvingas göra stora neddragningar. Man kan förledas att tro att utvidgningen av EU kommer att minska "hoten" mot . Den hotbildsanalys som har gjorts av visar dock att det fortfarande behövs tullnärvaro både vid den inre och vid den yttre EU-gränsen under åtskilliga år framöver. Tullen är inte sällan första ledet i bekämpningen av den internationella brottsligheten när det gäller till exempel narkotika- och vapensmuggling. Om man inte ser denna helhet i brottsbekämpningen lär "snålheten bedra visheten". Ingen kedja är starkare än sin svagaste länk. Mina frågor till : Avser justitieministern att verka för som en del av brottsbekämpningen i ? Har justitieministern gjort någon bedömning av på vilket sätt neddragning av gränsskyddet inom kommer att påverka brottsbekämpningen och leda till att brottsbekämpningen i blir bättre? Har justitieministern gjort någon bedömning av hur det internationella samarbetet mot den internationellt organiserade brottsligheten kommer att påverkas av att tvingas till stora neddragningar av gränsskyddet?
ip · GR1029 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:29 av () till jordbruksminister om frikopplingsreformen Det svenska jordbruket hotades riksdagsbeslut av en stor utslagning. Genom EU-inträdet förhindrades detta. EU:s nya jordbruksreform skärper åter kraven på en hög konkurrenskraft för att kunna bibehålla och helst öka produktionen av den svenskproducerade maten, en mat i världsklass som tar vara på naturgivna resurser för matproduktion. Jordbruksnäringen har satt ned foten, den vill göra allt för att hävda sig i konkurrensen och öka sin produktion. Ändå har utvecklingen sedan EU-inträdet stått och stampat och till och med backat på grund av en hård och ökande konkurrens inom EU. Mot den svenska matens kvalitetsfördelar i bred mening står betydande kostnadsnackdelar i form av höga miljö- och djurskyddskrav, ett nordligt klimat, en hög svensk kostnadsnivå och tunga ensidiga produktionsskatter. reformeras EU:s jordbrukspolitiska ersättningar så att de frikopplas från kravet på produktion. Avsikten är bland annat att anpassa produktionen till marknadsutrymmet. Lyckligt vore om den högkvalitativa svenska livsmedelsproduktionen kunde expandera, den är skonsammare mot miljö och djur än den mat vi importerar, den ger svenska jobb och använda åkrar. Detta kräver i så fall, utöver storverk av bönder och livsmedelsindustri, en väsentligt starkare uppbackning än från sida. Åtminstone upp till nivån i de EU-länder som vi konkurrerar med. En uppbackning som totalt sett är mycket lönsam för landet. Utan en rad åtgärder är risken uppenbart stor att den svenska matproduktionen i stället för att växa drabbas av en stor krympning, med stora negativa effekter för landsbygden, sysselsättningen, miljön, djurskyddet och landskapet. Utan svenska råvaror stannar livsmedelsindustrin. De svenska böndernas ekonomiska marginaler är bland de lägsta inom EU. Frikopplingsreformen kommer att leda till en extensiv eller ingen matproduktion i de odlingsbygder inom EU där lönsamheten är lägst och inget investeringsutrymme finns. Utan skyndsamma åtgärder kommer därför risken att vara uppenbar att mängder av just svenska åkrar med långt lägre miljöpåverkan än i andra länder läggs i malpåse, att svenska kor, grisar eller höns med bättre levnadsförutsättningar får stryka på foten för sina kolleger på kontinenten eller på andra kontinenter. Denna hotande utveckling måste med kraft motverkas. Vem i vill försvara att produktionen och importen i stället ökar där redan näringsläckagen är högre och djurens villkor lite sämre? Mot bakgrund av denna verklighet frågar jag jordbruksministern: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att förhindra denna hotande utveckling?
ip · GR1030 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:30 av () till statsrådet om tillgänglighet för människor med funktionshinder ändrades så att tydligare krav kan ställas på tillgänglighet för rörelsehindrade personer när allmänna platser ska iordningställas eller ändras. föreskrevs också att hinder, som anses enkla att ågärda, ska undanröjas i befintliga lokaler där allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. fick i uppdrag att föreslå föreskrifter och allmänna råd till stöd för de som har att utföra dessa åtgärder. lämnade förslag till regeringen . Många hör av sig till verket för att få besked om vad som gäller. Dock har inget svar ännu kommit från regeringen. Enligt riksdag och regering ska statliga myndigheter vara ett föredöme i arbetet med att göra tillgängligt för människor med funktionshinder. Bakgrunden till dessa krav finns dels i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, som antog och dels i regeringens förordning (2001:526). ska myndigheterna via redovisa hur de arbetar med sina handlingsplaner och hur tillgängligheten ser ut så här långt. Det har gått beslut. Det har gått regeringen utfärdade nämnda förordning. Det har gått sedan lämnade förslag till föreskrifter. Om målet om ett mer tillgängligt ska vara nått , som handlingsplanen föreskriver, så måste det snart vara slut på denna väntan! Tidsplanen för svar från de statliga myndigheterna är fastlagd. Men regeringens svar till kring förskrifter och allmänna råd borde inte behöva dröja mer än det redan gjort. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att arbetet med tillgänglighet ska kunna sätta fart?
ip · GR1031 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:31 av () till miljöminister om den avbrutna skogsmarkskalkningen Ett av de 15 nationella miljömål som fastställts av är Bara naturlig försurning. Försurningen av mark och vatten orsakas av utsläpp av svavel- och kväveföreningar som framför allt kommer från transportsektorn, industrin, energiproduktion, arbetsmaskiner och jordbruket. Förutom utsläppsminskningar inom industrin och energisektorn med mera krävs omfattande kalkning för att minska den befintliga försurningen. En långsiktig strategi för sjöar och vattendrag bör omfatta mer än bara åtgärder direkt i sjöarna eftersom försurningen bland annat är en följd av att omgivande marker försurats. Genom att kalka eller återföra aska till skogsmarken kan man få långsiktiga, positiva effekter och därigenom lägga en grund för uthålliga ekosystem i skogs- och vattenmiljö. I projekt och håller , och kommuner på att utveckla denna nya åtgärdsstrategi i två unika försöksprojekt. uppvisar försöken lovande resultat och reproducerar sig nu öringen utan problem i tillrinnande vatten till . har utarbetat ett åtgärdsprogram för bland annat skogsmarkskalkning, Åtgärder mot markförsurning och för ett uthålligt brukande av skogsmarken. har i sin budgetmotion föreslagit att åtgärdsprogram ska genomföras och att behövliga anslag ska beviljas i årets budget. Regeringen har däremot inte avsatt medel till detta projekt, vilket nu får till följd att avbryter dessa försök med skogsmarkskalkning. beklagar att man inte kan fortsätta med de framgångrika kalk- och askspridningsprojekten av skog vid bland annat och i Lygnernområdet. När regeringen nu beslutat att inte avsätta behövliga medel för skogsmarkskalkning är det befogat att fråga sig hur regeringen har tänkt sig att uppnå delmål 2 i miljömålet Bara naturlig försurning, som föreskriver att trenden mot ökad försurning av skogsmark ska brytas. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att uppfylla delmål 2 i miljömålet Bara naturlig försurning, som föreskriver att trenden mot ökad försurning av skogsmark ska brytas?
ip · GR1032 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:32 av de () till statsrådet om bostadsbristen i har rasat från tredje till 69:e plats i Affärsvärldens lista över tillväxtregioner. Detta är allvarligt och innebär att kan fungera som en tillväxtmotor för hela . Även regeringen borde @ mot bakgrund av regeringsförklaringens myckna tal om tillväxt @ inse situationens allvar. Ett av tillväxthindren i är bristen på bostäder. Det står 85000 personer i bostadskö som det finns 75 lägenheter att hyra. Därför är det uppseendeväckande att nyproduktionen av hyresbostäder i nu i det närmaste har upphört helt. Enligt färsk statistik från Byggindustrier minskade antalet påbörjade nya lägenheter (!) jämfört med året innan. Det snabba fallet i beviljade bygglov antyder att minskningen kommer att fortsätta. Före valet lovade socialdemokraterna i @ med och i spetsen @ att bygga 20000 nya lägenheter . påbörjades 175 lägenheter, varav inte någon var hyresrätt. Med den takten kommer det socialdemokratiska vallöftet inte att infrias förrän ! I stället för att bygga nytt slösar socialdemokrater bort skattepengar på att köpa upp privatägda hyreshus. Det ger inte en enda ny lägenhet till de bostadssökande! Enligt Byggindustrier är förklaringen till det låga bostadsbyggandet att statliga subventioner inte har någon nämnvärd effekt på det privata byggandet. kapitulerar regeringen slutgiltigt. Således är målsättningen i förra årets budgetproposition om 120000 nya lägenheter i riket struken ur årets budgetproposition. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga bostadsministern: Vilka konkreta åtgärder kommer ministern att vidta för att få fart på bostadsbyggandet i ?
ip · GR1033 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:33 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om subventioner till studentboende Bostadsbristen för landets studenter är mycket svår. Problemet att finna tak över huvudet för dem som studerar på högskola och universitet har varit så akut. Enligt beräkningar som () har gjort uppskattar man att det står 85000 studenter i kö för att få bostad. Kötiderna har ökat på våra största lärosäten som , , och , men även på orter som , , och . Enligt SFS skulle det behövas minst 50000 nya studentbostäder för att komma till rätta med bristen. Tyvärr visar planerna att endast 6569 nya studentbostäder kommer byggas fram . Av dessa lägenheter kommer omkring 2000 byggas i . Trots detta kommer bostadsbristen för studenter i fortsätta att vara svår. Faktum är att dessa nya studentbostäder endast kommer täcka 15@20% av det uppskattade behovet i . Det är ingen nyhet att bostadssituationen för studenter är svår. Bostadsministern presenterade ett nytt system för subventioner för byggandet av studentbostäder. Systemet saknade all form av långsiktighet och fick frän kritik från många av aktörerna på marknaden. Trots detta genomfördes förändringen. I enkäten från SFS ställer man frågan till alla studentbostadsbolag om "de anser att det införda investeringsstödet (momsreduktionen) hade medfört en ökad planering/byggande av studentbostäder hos dem". Resultatet är nedslående, svarade nej på frågan och dömer därmed ut subventionssystemet. Ska det bli fart på bostadsbyggandet krävs det nya grepp. avskaffade vi de allmänna subventionerna till bostadsbyggandet. De hade skapat avarter av groteska slag och var oerhört kostsamma till ringa nytta. Att samma typ av politik skulle fungera för studentbostäder är en befängd tanke. Det finns många nya initiativ som måste tas. En del kan resultera i snabba förbättringar, andra verkar på . Här är några exempel: det behövs enklare och tydligare regler, byggnormer bör ses över, studenternas betalningsförmåga förbättras, det ska vara enkelt att hyra ut lokaler som temporära bostäder och möjlighet att göra avdrag i deklarationen om man hyr ut del av sin bostad. Mot bakgrund av de magra resultaten av de nya subventionerna vill jag fråga statsrådet om vilka nya grepp han avser att föreslå för att komma till rätta med studenters allt svårare bostadssituation.
ip · GR1034 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:34 av () till statsrådet om infrastrukturen och tillväxten i har rasat från tredje till 69:e plats i Affärsvärldens lista över tillväxtregioner. Detta är allvarligt och innebär att kan fungera som en tillväxtmotor för hela . Även regeringen borde @ mot bakgrund av regeringsförklaringens myckna tal om tillväxt @ inse situationens allvar. Ett av de främsta hindren för tillväxt i är att investeringarna i infrastruktur har eftersatts . Före valet var de borgerliga partierna och Socialdemokraterna i överens om trafikfrågorna. Stockholmsberedningens delbetänkande Långsiktig utvecklingsstrategi för transportsystemet i (SOU 2002:11) innehåller alla de nödvändiga infrastruktursatsningar som regionen behöver. Där finns en ringled runt , en förbifart, satsningar på kollektivtrafiken och en rad andra nödvändiga trafik- och miljölösningar. Efter valet tycks Socialdemokraterna ha lagt denna historiska överenskommelse på hyllan och i stället satt frågan om införande av trängselavgifter i @ tvärtemot stockholmarnas vilja och tvärtemot Socialdemokraternas uttryckliga vallöfte @ framför allt annat. I uppger av detaljhandlarna i en undersökning av handelskammare att omsättningen har minskat som en följd av de biltullar som infördes . Värst drabbade är detaljhandlare med 50 till 100 anställda. Samtliga av dessa uppger att såväl intäkter som omsättning och antalet kunder har minskat. Var fjärde överväger att flytta sin verksamhet utanför tullarna. I ökar antalet konkurser, liksom utflyttningen och antalet arbetslösa. Om trängselavgifter införs enligt Socialdemokraternas plan kan vi vänta ytterligare och tilltagande problem för detaljhandeln och företagandet och därmed färre arbetstillfällen och ännu lägre tillväxt. Och har vi inte ens tagit hänsyn till det faktum att biltullarna i gäller inom ett område som motsvarar i . I regeringens version ska trängselavgifterna omfatta hela . Trängselproblemet inne i är framför allt ett kringfartsproblem, inte ett trängselproblem. Alla de människor som använder kollektivtrafik och vägnät är inte problem som kan trängas bort. En sådan inställning leder till minskad rörlighet och därmed ytterligare minskad tillväxt. Rörlighet är något positivt som ska underlättas. Lösningen på trängselproblemen är att öka kapaciteten på såväl vägar som spår. Att skjuta byggandet av ytterligare vore förödande för den spårbundna trafiken. Att inte förstärka väginfrastrukturen som tvingar in all trafik i innerstan och utgör en effektiv propp för all vägtrafik i regionen är att säga att inte behöver någon tillväxt, att det är tillräckligt som det är. Statistiken över tillväxten säger oss något helt annat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bristen på infrastruktur inte ska motverka möjligheterna till tillväxt i ?
ip · GR1035 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:35 av () till justitieminister om polisens medverkan vid transporter av psykiskt sjuka Är det rimligt att poliser ska skjutsa psykiskt sjuka till sjukhus för vård? Ja, enligt lagen om vård av psykiskt sjuka så kan vårdande läkare begära handräckning från polis för att sköta transporter exempelvis till en psykiatrisk klinik. Enligt lagen så betraktas det alltså som rimligt att poliser ska skjutsa psykiskt sjuka till sjukhus för vård. För mig är det självklart att ställa sig frågan om polisens knappa resurser ska användas så. Dessutom kan man ställa sig frågan om det ur vårdtagarens synpunkt är en bra transport. Mitt intryck är att detta är en stelbent handläggning, som tär på polisens resurser. Vid kontakter med poliser i har jag fått en bedömning av att polisen i gör minst en transport av det aktuella slaget . Om polisen ska skjutsa en patient från i till exempelvis i tar det innan man är tillbaka. Vad hinner hända i ? Ur vårdtagarens synpunkt kan det bli ännu mer komplicerat. Om en person, exempelvis en asylsökande från som varit förföljd i sitt hemland, hämtas med "målade bilar och uniformerade personer", vilka signaler ger detta? Är det utvisning på gång? Litar denna person på poliser? Jag tycker att det är angeläget att fråga sig om denna hantering av polisens resurser och psykiskt sjuka är rimlig. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieminister : Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att inte använda polisens resurser till att skjutsa psykiskt sjuka patienter till sjukhus?
ip · GR1036 · 2003-10-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:36 av i (m) till finansminister om tillväxtproblemen i har rasat från tredje till 69:e plats i Affärsvärldens lista över tillväxtregioner. Detta är allvarligt och innebär att kan fungera som en tillväxtmotor för hela . Även regeringen borde @ mot bakgrund av regeringsförklaringens myckna tal om tillväxt @ inse situationens allvar. IT-branschens kollaps slog hårt mot men det som slutgiltigt knäckte konjunkturen var de stora köpkraftsindragningarna från regionens invånare. Medan uttaget av fastighetsskatt sänkts i de flesta andra delar av landet så har det höjts kraftigt i hela . Också förmögenhetsskatten riktas i allt större utsträckning mot egnahemsägarna i . betalas nästan två tredjedelar () av all förmögenhetsskatt in från . Därtill tvingas regionens invånare betala nära (/invånare) i skatteutjämning till andra delar av landet. Slutligen har mycket stora skattehöjningar gjorts i och i många av länets kommuner. Summan har blivit en köpkraftsminskning för stockholmarna som saknar motstycke i modern tid. Fastighetsskatten och en stor del av förmögenhetsskatten träffar ickemonetära tillgångar hos storstadsbor. Det handlar om människor som egentligen inte är förmögna men som råkar leva i en del av landet där det är dyrt att bo och där taxeringsvärdena drivits i höjden bland annat som en följd av regeringens misslyckade bostadspolitik. Särskilt den brutala höjningen av fastighetsskatten framstår som omoralisk, eftersom den skatten tas ut utan nämnvärd hänsyn till betalningsförmågan. Den slår hårt också mot människor med låga inkomster som bor i eget hus eller som har byggt ett fritidshus i skärgården. Den har tvingat många stockholmare att sälja. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: 1.Vad tänker finansministern göra för att åter få fart på landets tillväxtmotor @ ? 2.Avser finansministern att fortsätta verka för omfördelning av fastighetsskatte- och förmögenhetsskattebördan från övriga delar av landet till skattebetalarna i ?