ip · GR1014 · 2003-09-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:14 av () till statsminister om gymnasiepolitiken efter Västeråsmodellens avbrytande Denna interpellation om det svenska gymnasiets framtid ställs till statsministern, dels för att frågan berör relationen mellan regeringens politik och ett beslut fattat på den socialdemokratiska partikongressen, dels för att frågan fått en allmänpolitisk karaktär genom den roll den spelade inför valet . höll socialdemokraterna partikongress i . En uppmärksammad fråga var betygsfrågan. Med uttrycklig hänvisning till en försöksverksamhet just i beslöt kongressen att förorda en betygsfri grundskola, då betygens roll som urvalsinstrument skulle försvinna. I gymnasieskolan i hade nämligen ett system införts där alla ungdomar får komma in på sitt förstahandsval även om de saknar godkända betyg i kärnämnena. "Västeråsmodellen" fick också stor betydelse för , som i sitt slutbetänkande föreslår att en del av modellen @ slopandet av förkunskapskraven i kärnämnena @ ska gälla i hela landet. Det individuella programmet ska avskaffas, och elever som saknar grundskolekunskaper i läsning, skrivning och räkning ska läsa i fatt som de ska tillgodogöra sig ett ordinarie gymnasieprogram. Men har socialdemokraternas mönsterkommun för hur gymnasieskolan ska utformas givit upp. avbryter sin försöksverksamhet. Det socialdemokratiska kommunalrådet säger till att de trodde att de var snälla mot eleverna, men att de nu måste återinföra förkunskapskraven, eftersom betygen rasat i såväl grundskola som gymnasium. Till Ekot säger att han "tror att det hängde ihop med att man vet att man kommer in på det önskade programmet, oberoende av om man har fullständiga betyg. Det gjorde att det blev svårare för både lärare och föräldrar och skolledningen att motivera och få eleverna engagerade i att få fullständiga betyg". Västeråselevernas resultat hör nu till de sämsta i landet. varnar för att försöka upprepa Västeråsexperimentet i hela landet. Det är inte första gången socialdemokraternas politik att avveckla betygen, eller åtminstone dess betydelse, får svidande kritik. En rad tunga remissinstanser har haft starka invändningar mot betänkande. konstaterade i sitt remissvar att om de som inte klarat ska komplettera i gymnasiet medan de läser de ordinarie gymnasiekurserna krävs "mycket studiemotiverade elever." Men det torde vara ovanligt att det är just de mycket studiemotiverade eleverna som har stora kunskapsluckor. Statskontoret befarar att kraven i såväl gymnasiet som i kommer att sänkas. varnar för att förslaget ger minskade incitament för studier och sämre samlad kvalitet på de utexaminerade studenterna. Även befarar att fri intagning till gymnasiet kan sänka elevernas motivation. Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i . I stället för att ge elever det stöd och den tid de behöver för att få tillräckliga kunskaper i , skjuts problemet . Det individuella programmet skulle bli ett undantag i gymnasiets totala organisation, enligt dåvarande skolministern . Men är det individuella programmet gymnasiets tredje största program. Tanken är att eleverna ska komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationellt gymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ett nationellt program. av eleverna som inlett sin gymnasiekarriär på det individuella programmet har fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg. Alla som verkar inom skolans värld skulle vara betjänta av ett besked om regeringen tar intryck av den massiva kritik som förslag har fått. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsministern: Är statsministern redo att mot bakgrund av remissinstansernas kritik samt erfarenheterna från nu verka för att förslag inte kommer att genomföras?