ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10240 · 2003-03-14 00:00:00 — Interpellation 2002/03:240 av () till justitieminister om polisen i Det har med all önskvärd tydlighet framgått i debatten i kammaren att socialdemokrater och moderater har helt skilda uppfattningar om de satsningar som görs på rättsväsendet. Justitieministern har upprepat att socialdemokraterna nu satsar mer än någonsin på rättsväsendets rehabilitering. Problemen är att verkligheten inte motsvaras av den beskrivningen och att förfallet fortsätter just . Polisen i har stora problem med driftsbudgeten och med tidigare underskott och man har fortfarande inte fått kompensation för kostnaderna i samband med EU-kravallerna. läggs förslag om nedläggning av polisstationer för att klara budgeten. Ett förslag som sparar innebär att fem polisstationer stängs och ett antal kommuner mister sin fasta polisnärvaro. Det har skapat oro och otrygghet bland kommuninvånarna i berörda kommuner. En namninsamling som har initierat har samlat tusentals namnunderskrifter mot nedläggningarna. Det är lätt att förstå människors oro på orter som , och Ed där polisnärvaron nu hotas, efter rapporter om utryckningstider eller mer vid grova våldsbrott. flaggas det också för nedläggning av de flesta sjöpolisenheterna och många undrar givetvis hur detta påverkar sjöpolisens verksamhet i . Människor vill naturligt nog ha poliser nära och de kraftiga reaktionerna visar med all önskvärd tydlighet att man inte kan skapa trygghet på distans. Eftersom dessa försämringar är aktuella just nu är min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att tillförsäkra alla invånare i ett rimligt mått av polisiär service?
ip · GQ10241 · 2003-03-14 00:00:00 — Interpellation 2002/03:241 av () till statsrådet om vägen som tillväxtfaktor i och Underhåll av vägar och nybyggnation av vägar, eller snarare bristen av desamma berör många svenskar, enskilda och företag ytterst påtagligt. Bakom resonemanget om en dålig vägstandard döljer sig mycket. Det handlar om utryckningsfordonet som förlorar viktiga minuter i en pressad situation, skolbussen som blir inställd på grund av att grusvägen bitvis försvinner vissa tider , timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens just in time- krav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet på grund av dåliga pendlingsmöjligheter. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de talrika allvarliga olyckorna längs dessa vägar. Näringslivsrepresentanter och företagarorganisationer har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av det undermåliga vägnätet. Bristerna är mycket tydliga i hela . Ett blomstrande och växande näringsliv är beroende av ett stringent skattesystem, lagar och regler som är lätta att förstå och transparenta och en infrastruktur som underlättar etableringar och tillväxt. Näringslivets tillväxt behövs ju faktiskt för att statens finanser ska må bra och för att ska ta välbehövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Tillväxten behövs givetvis också för att kommunerna och dess verksamhet som vänder sig till barn, elever, äldre och funktionshindrade ska utvecklas. Dåliga vägar skapar stora svårigheter för företagens transporter men också problem med företagens kompetensförsörjning. I , som fortfarande arbetar i en omställningsfas efter den producerande textilindustrin, lider näringslivet av dålig standard på vägnätet, både det mindre och det större såsom riksvägarna 40, 27 och 41. Sammantaget borde investeringar i vägar vara en investering i tillväxt och utveckling för och där vinstpotentialen för oss alla är utomordentligt stor. Den socialdemokratiska inriktningspropositionen för infrastrukturutveckling var en stor besvikelse för många som faktiskt hade satt viss tilltro till denna viktiga proposition för utveckling. Runtom i landet ser man att pengarna till underhåll och nyinvesteringar inte räcker. Företag avstår från investeringar och företag avstår från att etablera sig på en viss ort på grund av vägnätets tillkortakommanden, vilket hotar en långsiktigt god utveckling i . Satsningarna på det svenska vägnätet är otillräckliga. Är det inte dags att även den socialdemokratiska regeringen åter kritiskt omprövar medelstilldelningen? Vilka åtgärder avser det ansvariga statsrådet för det svenska vägnätet att vidta för att snabbt ge näringslivet i bättre kommunikationsmöjligheter på väg?
ip · GQ10242 · 2003-03-17 00:00:00 — Interpellation 2002/03:242 av () till finansminister om mervärdesskatt för artistframträdanden Genom en dom i Regeringsrätten förändrades drastiskt förutsättningarna för många mindre kulturinstitutioner. Regeringsrätten anser att ett framträdande av en artist, genom ett arrangemang där den som står bakom arrangemanget inte kan anses vara en del av framförandet, ska belastas med 25 procents moms. RSV:s tidigare uppfattning har varit att det undantag som medges i mervärdesskattelagen, 3 kap.11 §1, för "en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk," omfattar samtliga led fram till arrangör, vilket lett till momsbefrielse. Så är nu uppenbart inte längre fallet. Då mindre kulturinstitutioner, och framför allt de som är belägna utanför våra stora bebyggelsecentrum, är mer beroende av att ta hjälp av utomstående bokningsbolag och arrangörer med breda kontaktnät blir de alltså nu drabbade av att denna nödvändiga hjälp i deras arbete för kulturen fördyras. Mycket arbete för att arrangera artistframträdanden framför allt på landsbygden sker frivilligt och ideellt, i föreningar vilka inte är momsredovisningsskyldiga. Effekten för dem är en 25-procentig fördyrning av arrangemanget. Eftersom denna nya rättstillämpning tillkommit genom en dom i Regeringsrätten är effekten för våra små kulturinstitutioner okänd. Dessa institutioner har dock små medel och ofta obefintliga ekonomiska marginaler. Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att våra små kulturinstitutioner och föreningar inte slås ut av den nya tillämpningen av mervärdesskattelagen.
ip · GQ10243 · 2003-03-17 00:00:00 — Interpellation 2002/03:243 av () till statsrådet om ansvar för asylsökande barn Det är väl grundad kunskap att barn tar ansvar både för sig själva, sina syskon och sina föräldrar när föräldrarna av någon anledning inte orkar ta sitt föräldraansvar. Barn till föräldrar med psykiska problem eller missbruk har ofta vittnat om den solidaritet de känt med sina föräldrar som de skött och skyddat. Barn med erfarenheter från krig och katastrofer reagerar ofta på motsvarande sätt eftersom de ser den börda som föräldrarna redan bär och försöker underlätta för dem genom att försöka klara sig själva. De har ofta egna erfarenheter och upplevelser som de inte kan dela med någon och ibland kan de vuxna inte ens ha kännedom om att barnen har sett och upplevt mycket traumatiska händelser. I har vi ett stort antal barn som antingen kommit tillsammans med sina föräldrar eller ensamma från länder där de utsatts för krig, förföljelser och trakasserier. Det är barn som redan när de kommer till har djupa trauman. Väl i , som undertecknat , skulle man tro att dessa barn nu skulle få en trygghet och möjlighet att läkas. Tyvärr kan vi konstatera att så är det inte. är det snarare så att dessa barn får ytterligare bördor att bära genom långa väntetider på besked om de får uppehållstillstånd eller ej och genom en ovärdig behandling i samband med avvisning. får vi rapporter via massmedierna, organisationer och enskilda om en skrämmande behandling av dessa barn. Myndigheterna har tenderat att skylla på varandra och ingen har tagit ansvar för barnen. Det har även gällt . Det är särskilt allvarligt eftersom de utgör det yttersta nätverket när barn far illa. Exempel finns på att inte behandlat asylsökande barn som far illa i enlighet med socialtjänstlagen eller . I den reviderade överenskommelsen om utveckling av introduktion för flyktingar och andra invandrare mellan AMS, , , och kan man läsa att "barns och ungdomars introduktion har inte uppmärksammats tillräckligt, t.ex. upprättar fortfarande inte samtliga kommuner individuella introduktionsplaner för nyanlända barn och ungdomar". I en rapport från som presenterades konstaterar man att flyktingbarnens egna asylskäl förbises av och att utredningarna inte görs utifrån barnets perspektiv. Detta genomsyrar hela processen för de asylsökande barnen och inte minst i kommunerna. Detta trots att man slagit fast att hela familjens situation ska beaktas och där barnen självfallet är en viktig part. Hur ska dessa barn någonsin kunna läkas när den de trodde sig ha nått snarare skapar nya trauman än motsatsen? På alla nivåer intygar man att självfallet ska barnets bästa beaktas men i den konkreta vardagen skyller kommunerna på staten, staten på kommunerna, på och så vidare, när bristerna påtalas och barnen kläms obarmhärtigt mellan dessa instanser. Mina frågor till statsrådet är: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att skyndsamt komma till rätta med bristerna i avseende asylsökande barn? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att utveckla omhändertagandet av asylsökande barn inom ?
ip · GQ10247 · 2003-03-21 00:00:00 — Interpellation 2002/03:247 av () till justitieminister om alkoholdrickande efter körning Det är allmänt känt att alkohol och bilkörning är helt oförenliga. Detta speglas tyvärr inte i verkligheten. Undersökningar visar att det finns ca 15000 alkoholpåverkade bilförare i trafiken , därutöver ett stort antal drogpåverkade. Förslag finns om att utvidga alkolåsförsöket för rattfylleridömda, en åtgärd som jag för övrigt välkomnar. Ett problem som inte uppmärksammats i lika hög grad när det gäller alkohol och trafik, är den så kallade eftersupningen. Det innebär att en berusad person som gjort en trafikförseelse intar alkohol direkt efter olyckan. Anledningen är att kunna hävda att personen inte var berusad under färden, men att nervositet eller annat skäl föranlett intag av alkohol efter färden. På så sätt försöker personen undkomma ett rattfylleristraff. kan man med teknik på sjukhus avgöra om alkohol funnits i kroppen även under färden men sådana undersökningar är inte det mest effektiva sättet att undanröja problemet. I vårt grannland är det förbjudet med eftersupning. I den norska eftersupningslagen står följande: "Den norska Vegtrafikkloven. Förer av kjöretöy mm. §22 Alkoholpåvirkning av motorvognsförer. 2 stycket Förer av motorvogn må ikke nyte alkohol eller ta annet berusende eller bedövende middel i de förste seks timer etter at han er ferdig med kjöringen når han förstår eller må förstå att det kan bli politietterforskning på grunn av kjörningen. förbudet gjelder likevel ikke etter at blodpröve eller utåndingspröve er tatt eller politiet har avgjort at slik pröve ikke skal tas." En liknande svensk lagstiftning skulle på ett positivt sätt visa att samhället inte accepterar tillvägagångssätt för att undkomma i frågor i samband med bilkörning och alkohol, som det skulle underlätta det polisiära arbetet. Avser ministern att ta fram en svensk lagstiftning om "eftersupning"?
ip · GQ10253 · 2003-03-26 00:00:00 — Interpellation 2002/03:253 av () till näringsminister om trafikflyghögskolans framtid Trafikflyghögskolan vid () har statens uppdrag att utbilda trafikflygare för civil luftfart. Verksamheten är förlagd till , en flygplats med fyra landningsbanor och stor tillgänglighet i luftrummet, vilket gör att förutsättningarna för just civil flygtrafikutbildning är mycket goda. Trots de goda förutsättningarna är framtiden osäker. Osäkerheten gäller den framtida finansieringen och möjligheterna att stärka de ekonomiska förutsättningarna genom att bredda verksamheten. Bland annat diskuteras som en bas för en samordnad internationell flygutbildning och en ökad forskning inom flygområdet. Klippans kommun har redan visat sig beredd att ta ett visst ekonomiskt och ett utvecklingsansvar för att ge verksamheten stabilitet. I Interreg II C Baltic Sea Region , Seabird, som avslutades och i vilket partners från , , , , , och deltog, lämnades följande rekommendation beträffande . Förutsättningen för ytterligare en civil kommersiell(linjefart) flygplats bedöms för som orealistisk. I stället ska utvecklas till en utbildningsflygplats för i första hand norra . Förutsättningen för ett samarbete och utveckling med andra utbildningsflygplatser är goda mot bakgrund av den kapacitet och det läge som har. Uppföljningen av denna rekommendation sker nu genom att Klippans kommun () har godkänts som en av 13 partners i ett nytt projekt. Projektet benämns Interreg III B North Sea Region, Seabird. I projektet deltar partners från , , , , och . I handling inriktas projektet på en delaktivitet som rubriceras Installation of a pilot training center at . I detta projekt kommer flygplatserna i Oostende, Gronningen, , och att samarbeta. Även har bidragit med pengar för att klara akuta problem och därtill visat stort intresse för att tillsammans med staten och Klippans kommun hitta en långsiktig lösning. I , liksom i övriga , väntar man nu otåligt på besked från regeringen om vilka förutsättningar som ska gälla för framtiden. Jag vill därför fråga näringsministern när han avser att ge besked om hur regeringen ser för , TFHS och de planer för utveckling som diskuteras.
ip · GQ10254 · 2003-03-26 00:00:00 — Interpellation 2002/03:254 av () till näringsminister om stimulans av nyföretagande Nyföretagandet minskar än en gång visar en ny undersökning av and Society. Det har sagts förut, men det måste tydligen påpekas igen. Pengar till statskassan kommer från företagandet. Stimulera företagandet och statskassan ökar @ det är de här tankebanorna är i stort behov av. presenterade även nya företagarsiffror. Av företag med upp till 50 anställda är det som tror att de kan anställa fler. Förutsättningarna för att öka optimismen på denna front ökar knappast med regeringens förslag om att arbetsgivaren ska få förlängd skyldighet att betala sjuklön. Modellen kommer att bromsa nyföretagandet och därmed leda till ökad arbetslöshet. Inte minst innebär regeringens förslag om sjuklöneansvaret ett stort hot mot handikappade och andra grupper med hög sjukdomsrisk. Trots att småföretagen har den klart lägsta sjukfrånvaron försämras deras redan utsatta läge. Skärpta regler för arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar är rätt medicin för kommuner, landsting och storföretag. För småföretagaren innebär det ytterligare papper och blanketter! På denna punkt behövs ett undantag för de mindre företagen. politik för att minska ohälsan och indirekt stimulera företagandet består bland annat av ett arbetsgivaransvar som står i direkt proportion till antalet anställda (1 anställd = 1 dags sjuklöneansvar, 2 anställda = 2 dagars sjuklöneansvar etcetera ). På så vis minskar vi kraftigt de minsta företagens risk som vi överkompenserar dem vid nedsättningen av arbetsgivaravgiften som en tillväxtskapande åtgärd. Att stimulera företagandet handlar också om att underlätta möjligheten att pröva på företagandet genom till exempel egenanställning. Därför är det ett måste att ålderdomliga regler för f-skattsedel tas bort. Över huvud taget är det en bedövande byråkrati som motverkar nyföretagandet i landet. Att därför få bort ytterligare av de så kallade pomperipossaeffekterna av 3:12-reglerna skulle vara en välgärning för att stimulera tillväxten. För att skapa förutsättningar för nyföretagande vill vi att alla ska ha möjlighet att själva ta fram startkapital som en grundplåt för det egna företaget, och att eget risktagande premieras. Avgörandet om man ska starta företag ska ligga hos företagaren, inte hos statliga myndigheter. Ett starta-eget-sparande (allemanssparande för att starta eget) inrättas, där löntagare skattefritt kan spara , totalt högst , för att ha en grundplåt till det egna företaget. Ett personligt riskkapitalavdrag införs, där de som tillför företaget eget riskkapital på annat sätt (till exempel genom lån eller eget sparande) får göra ett riskkapitalavdrag mot inkomst på . Ovanstående förslag från lägger vi fram sedan vi lyssnat på åsikter från . Ökad företagsamhet leder till ökade inkomster till statskassan som i sin tur leder till ökad välfärd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vad avser näringsministern att göra för att öka nyföretagandet i landet?
ip · GQ10255 · 2003-03-27 00:00:00 — Interpellation 2002/03:255 av () till kulturminister om skillnader i de kommunala musikskoleavgifterna I FN:s konvention om barnens rättigheter handlar artikel 31 om barnets rätt till vila och fritid, lek och rekreation. Konventionen är tydlig när den konstaterar att barnets utveckling hindras om barnet inte får möjlighet att leka. Artikeln belyser även barnets rätt att fritt delta i det konstnärliga och kulturella livet och betonar att länder som skrivit under konventionen ska "uppmuntra tillhandahållandet av lika möjligheter för kulturell och konstnärlig verksamhet". Den kommunala fyller en viktig funktion för många barn och ungdomar och för hela samhället. Barn utvecklas och stimuleras när de får tillgång till musik, främst genom att de själva får uttrycka sig genom att spela och sjunga. Den sociala betydelsen kan inte nog värderas. Att tillsammans med andra få skapa musik tränar inte bara upp den musikaliska förmågan, utan ger en god träning till samarbete, då barnen lär sig att lyssna till och respektera varandras insatser. Fritiden får mening och djup på ett betydande sätt för varje barn som deltar i denna typ av verksamhet. har kartlagt kommunernas avgifter för den kommunala och konstaterar i sin rapport att avgiften varierar avsevärt från kommun till kommun. Det rör sig om betydande skillnader: från avgiftsfritt deltagande till en avgift om 1300kr per termin plus avgifter för hyrda instrument. För en tvåbarnsfamilj kan det röra sig om kostnader på över 3000kr per termin, en summa som för låginkomstfamiljer är ett näst intill oöverstigligt hinder. Barnen i låginkomstfamiljer måste därför avstå från att delta i den kommunala undervisning. Den höga avgiften kommer alltså att avgöra barnets delaktighet eller påtvingade utanförskap. I och med att undervisningen sker utanför ordinarie skoltid och ligger utanför läroplanen är det möjligt för kommunerna att ta ut dessa avgifter, fast det kan innebära en diskriminering för det enskilda barnet. Även om ansvaret för musik- och kulturskolorna vilar på kommunerna, är det av skäl som jag ovan redogjort för av intresse för regeringen att följa upp hur kommunernas avgiftspolitik påverkar uppfyllelsen av . Avser statsrådet att vidta åtgärder för att se över hur de olika avgifterna i kultur- och musikskolor påverkar uppfyllelsen av ?
ip · GQ10256 · 2003-03-27 00:00:00 — Interpellation 2002/03:256 av () till justitieminister om skogsskövlingen Handeln med jord- och skogsbruksfastigheter är i princip fri. För dem som inte bor i en fastighet krävs förvärvstillstånd åtminstone i vissa delar av landet. Tyvärr har bestämmelserna kring förvärvande och köp missbrukats. En person kan i spekulativt syfte köpa en skogsfastighet i inre . I och med att köpeavtalet är påskrivet så får köparen förvärvstillstånd trots att köpet inte vunnit laga kraft. Om skulle säga nej till köpet kan detta överklagas. kan mycket skog ha avverkats till dess att köpet upphävts. Andra fall finns där köparen lovat att bosätta sig på fastigheten och hinner skövla den trots att varken förvärvstillstånd eller lagfart finns. Mina erfarenheter tyder på att detta förfarande sätts alltmer i system. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra otillbörlig skogsskövling?
ip · GQ10257 · 2003-03-27 00:00:00 — Interpellation 2002/03:257 av () till statsrådet om bilstödet Bilstödet är ett bidrag till funktionshindrade personer för köp och anpassning av motorfordon. Bilstödet bidrar till en avsevärt bättre livskvalitet för många funktionshindrade. Anslaget till bilstöd har dock under ett flertal år varit för litet. Resultatet blir att personer som har rätt till bilstöd nekas detta långt innan årets utgång, med hänvisning till att det saknas pengar. Detta rimmar illa med målsättningen att funktionshindrade personer ska kunna delta i samhället på lika villkor. accepterar därför inte regeringens politik när det gäller bilstödet. Regeringen har tagit på sig att utforma samhället så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Bilstödet behöver förändras @ det är en tillgänglighetsfråga som berör många funktionshindrade människor. Mer resurser och ett tydligare brukarperspektiv är nödvändigt @ den faktiska funktionsnedsättningen måste utgöra grund för rätten till bilstöd. gäller bestämmelser som innebär att när pengarna till bilstödet är förbrukade måste RFV vänta med utbetalningar av nya bilstöd till nästa budgetår. Enligt RFV kommer anslaget, det vill säga pengarna, förmodligen inte att räcka över halvårskiftet. Situationen blir värre och värre som går. Enligt regeringen bereds frågan om regelverk och tillämpning av bilstöd i . Den beredningen har fortskridit i ett långsamt tempo sedan behandlingen av budgetpropositionen då lämnade ett tillkännagivande om att regeringen måste återkomma med förslag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: När avser statsrådet att fullfölja uppdrag till regeringen? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att anslaget till bilstöd ska kunna täcka behoven?
ip · GQ10258 · 2003-03-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:258 av () till statsrådet om privatimport av bilar och motorcyklar föreslog att dispenserna för privatimport av bilar och motorcyklar från tredjeland ska dras in. Förslaget gällde även flyttgods och arvegods. Innebörden var att varje privatperson som vill ta med sig en bil när man flyttar hem från eller vill importera en motorcykel från samma land skulle avkrävas alla de intyg som en generalagent behöver uppvisa. I praktiken hade det gjorts omöjligt att privatimportera. Efter starka reaktioner från allmänheten, motororganisationer och även småföretagare har generaldirektör beslutat att inte genomföra förslaget. I ett frågesvar (2002/03:521) har även statsrådet beklagat förslag och lovat följa utvecklingen noga. Skälen till förslag har inte varit lätta att förstå. ansvariga har vid direktkontakt angett skäl som att skulle vara mindre trafiksäkra, bullra mer och ha sämre avgasvärden. Det har också hänvisats till att dispenserna för privatimporten missbrukas av oseriösa näringsidkare som skriver bilarna på släktingar. I offentliga sammanhang har inte lyckats presentera några rimliga skäl alls. har inte heller i sin remiss av föreskrifterna givit någon som helst problembild av privatimporten, ej heller någon konsekvensbeskrivning av förslaget. Eftersom det aktuella förslaget endast berördes i två korta meningar i remissen är det förklarligt att de remissinstanser som svarat inte givit frågan någon större uppmärksamhet. Dessutom sändes inte remissen till de stora motororganisationerna som berörs, såsom , Kungliga samt Club . Det som ytterligare förvånar mig är att ignorerat uttalanden om att värna fordonshobbyn som antogs 2002. Även statsrådet har i pressmeddelanden deklarerat samma sak. har uppenbarligen inte samma syn på fordonshobbyn som regering och riksdag. Enligt avser man att inte nu genomföra förslaget om stoppad privatimport från men att återkomma med ett nytt förslag där man "tar hänsyn till de synpunkter som framförts". Förtroendet för har skadats av dessa turer och behöver återupprättas hos allmänheten i stort men i synnerhet bland motorfolket. Med anledning av vad som anförts vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att framöver bättre ska följa de uttalanden som riksdag och regering gjort avseende fordonshobbyns förutsättningar? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att amerikanska bilar och motorcyklar inte hanteras på ett diskriminerande sätt av ?