ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10208 · 2003-12-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:208 av () till finansminister om den svenska spelmarknaden Den svenska spelmarknaden har förändrats. Alltfler svenska medborgare spelar via Internet. Enligt beräkningar från står de utländska spelbolagen för av Internetspelet. , Unibet och andra spelbolag finns på Internet men tillåts inte etablera sig i . Efter EG-beslut i den så kallade Gambellidomen @ där EU slog fast att de italienska monopollagarna stred mot den fria etableringsrätten har utländska spelbolag ansökt om att få tillstånd att etablera sig i . Finansministern hävdar dock att beslut inte gäller i . Om detta stämmer får vi se när behandlat spelbolagens anmälan mot svenska staten för att hindra den fria konkurrensen på spelmarknaden. som de utländska spelbolagen vill komma in på den svenska marknaden vill Folkspel ATG med flera svenska spelaktörer ändra på värdet av vinståterbetalningen från i vinst och få höja denna vinst för att kunna konkurrera med de utländska spelbolagen på Internetmarknaden. Dessa svenska spelaktörer har uppvaktat finansministern om krav på detta, men inte fått något positivt svar. Detta trots att finansministern lovade att skyndsamt se över vinsutdelningen gällande Internetspel. har i olika spelutredningar lovats bättre villkor för folkrörelsernas spel, men inget har hänt. En anledning till det svenska spelmonopolet, enligt finansministern, är att idrottsrörelsen skulle vara hotad om spelmarknaden släpps fri. Kopplingen mellan statens spelintäkter och idrottsrörelsen är stark. Det är viktigt att idrottsrörelsen även i fortsättningen får lika stor avkastning som från spelsektorn även om utländska aktörer släpps in på den svenska marknaden. Flera spelaktörer har pekat på att ett licensförfarande är en möjlig utväg. Detta innebär att varje aktör på den svenska spelmarknaden måste söka en licens för att kunna få tillstånd till spel på den svenska marknaden. Licenserna kan utformas så att de säkrar intäkterna för idrottsrörelsen . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till finansministern: Avser ministern att ge de svenska spelföretagen möjlighet att höja sin vinståterbetalning? Är finansministern beredd att införa licenser på den svenska spelmarknaden som säkerställer en fri spelmarknad på lika villkor, men som garanterar idrottsrörelsens intäkter?
ip · GR10209 · 2003-12-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:209 av () till statsrådet om en öppen arbetsmarknaden för de unga En utredning publicerad beskriver vardagen för unga människor som varken arbetar, studerar eller är sjuka. Denna utredning heter "Unga utanför" (SOU 2003:92) och presenterar hårresande siffror. "var ca 70000 unga i åldrarna 16@24 utanför." Med hänsyn till de grupper som återgår till studier, men utan hänsyn till studiernas resultat, antar utredarna att 25000@30000 unga människor hamnar helt utanför det aktiva livet. Denna kärna av utanförstående ungdomar är förmodligen betydligt större med den försämring av arbetsmarknaden som skett . En stor grupp ungdomar befinner sig således mitt i vårt samhälle men instängda i ett socialt tomrum, utan möjlighet att självständigt försörja sig själva, utan perspektiv och med ytterst få stödpunkter i sin omgivning. Dessa unga människor kallas i texten "unga utanför" eller "övriga", ord som talar om identitetslöshet och rotlöshet. Att denna stora grupp ungdomar utan förankring i det aktiva livet väcker uppmärksamhet är inte förvånande. Det som däremot förvånar är att studien om denna sociala katastrof kommer så sent. Förvånansvärt är också att utredningen inte ser något samband mellan arbetslivets villkor i och ungdomens förlorade möjligheter. Är tiotusentals "övriga" eller "utanför" ungdomar något annat än vittnen om en låst arbetsmarknad? Våra lagar och regler lägger ytterst tunga bördor på arbetsgivarna; så sprids en förlamande rädsla för nya anställningar. efter utredningens publicering kom nya alarmerande uppgifter om en snabb ökning av arbetslösheten och då framför allt bland de unga. offentliggjorde siffror som visar en fördubblad ungdomsarbetslöhet i delar av . handlar det om en avsevärt ökad arbetslöshet bland välutbildade unga människor. Några frågor kräver brådskande svar. Är inte den lavinartade ökande arbetslösheten och i synnerhet de ungas arbetslöshet en effekt av en politik som lägger för många bördor på arbetsgivarna? Kan det inte vara så att den tredje sjuklöneveckan var droppen som fick bägaren att svämma över? Kan inte denna nya och tunga ekonomiska skyldighet blockera arbetsgivarnas möjlighet att anställa? Finns det inte här ett incitament att reducera personalstyrkan till ett minimum? Är det inte detta som mitt i lågkonjunkturen skapar osäkerhet hos arbetsgivarna och förlamar arbetsmarknaden? Med bakgrund i den senaste tidens ökade arbetslöshet vill jag fråga arbetslivsministern vilka åtgärder han tänker ta för att motverka de destruktiva tendenser i arbetslivet jag har redovisat. Bedömer han att de ny överenskommelserna om sjuklönen kommer att radikalt förbättra arbetsgivarnas situation? Avser han att verka för nya beslut i syfte att stoppa trenden med ständigt minskande personalstyrkor? På vilket sätt tänker arbetslivsministern stimulera nyanställningar av helt oprövad arbetskraft?
ip · GR10210 · 2003-12-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:210 av () till utrikesminister om ett fritt Antalet libaneser med ursprungligt och verifierat libanesiskt medborgarskap i uppgår till ca 4000 med permanent uppehållstillstånd och ofta svenskt medborgarskap. Sammanlagt har mer än 1,3 miljoner libaneser lämnat hemlandet. Orsaken till att dessa människor flytt från sitt hemland var tidigare inbördeskriget men därefter den syriska militära närvaron, vilken närmast kan betecknas som en ockupation. Det tidigare fria och självständiga utgör i realiteten ett syriskt lydrike. militära närvaro innebär en påtaglig begränsning av landets självständighet och möjlighet till en demokratisk utveckling. har demokratiska traditioner, som gör att landet skulle kunna bli en parlamentarisk demokrati med representation för politiska partier samt för olika etniska och religiösa grupper genom fria och allmänna val. Det finns också goda förutsättningar för en positiv utveckling av de mänskliga rättigheterna om ockupationen upphör. ingår inte i det USA-ledda säkerhetssystem, som garanterar territoriell integritet i . Trots detta torde även nu kunna känna en ökad trygghet mot angrepp tack vare utvecklingen i . En demokratisk utveckling i kan underlättas av EU:s Medelhavspolitik, som innebär att alla kustländer erbjuds ett partnerskap med EU omfattande såväl frihandel som försök att stödja demokrati och mänskliga rättigheter. Det föreligger således såväl historiska som aktuella förutsättningar för en positiv utveckling av demokrati och mänskliga rättigheter i . Det kräver dock att den syriska ockupationen av landet upphör. Avser utrikesministern att verka för att den syriska ockupationen av upphör och i så fall hur bedömer utrikesministern att och EU ska verka för detta så att en demokratisk utveckling i landet kan påbörjas?
ip · GR10211 · 2003-12-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:211 av () till finansminister om regler för förvärvsarbete efter står inför ett gigantiskt problem. Den åldrande befolkningen ökar som de som arbetar blir färre. Förberedelsetiden för den dramatiska ökningen av försörjningsbördan för de yrkesverksamma är dessutom mycket kort. Enligt SCB är av svenskarna 2003. Om beräknas motsvarande siffra vara . Till problembilden hör dessutom att den faktiska pensionsåldern i inte är 65 utan beroende på det accelererande antalet förtidspensioneringar. När den parlamentariska utredningen 2005 presenterade sitt slutbetänkande var budskapet att "riva den gängse ålderstrappan". Fler måste arbeta annars måste halva arbetskraften fortsätta att arbeta tills de fyller 79. Utredningen pekade även på behovet av rimliga förutsättningar för dem som fortsätter att vara aktiva i arbetslivet och föreslog bland annat en översyn av de lagar och regler som utestänger äldre från arbete. , före detta professor i finansrätt och , före detta vd för och landshövding i , uppmärksammade samma problematik i en debattartikel i där de menar att en sänkning av löneskatten som arbetsgivaren betalar för anställda som fyllt är en lämplig åtgärd för att få fler att fortsätta arbeta efter 65. Artikelförfattarna hävdar att dagens 24,i löneskatt på äldres arbetsinkomster inte står i rimlig proportion till de gemensamma utgifter som kan anses svara mot det som pensionärer borde vara med och betala. Man menar vidare att en arbetsgivaravgift på högst vore rimligt. Resterande procent utgör en regelrätt över- och straffbeskattning. Antalet arbetade timmar och personer som är yrkesverksamma är avgörande faktorer för både statsfinansernas och bruttonationalproduktens utveckling. Den svenska konjunkturen står och stampar och vill inte riktigt ta fart. kan vi konstatera att statsskuld återigen börjat öka. Det har visat sig att orsaken är skenande statliga utgifter utan minskande lönebaserade skatteintäkter. Att påverka arbetsutbudets storlek i positiv riktning är därför den viktigaste och mest akuta politiska uppgiften just . Incitamenten att behålla pensionärer på våra arbetsplatser måste öka både bland arbetsgivare och bland dem som tillhör den potentiella arbetskraften. Om en bråkdel av landets pensionärer och förtidspensionärer kom i arbete skulle lönesummorna och statens skatteintäkter öka markant. För att detta ska bli verklighet bör arbetsgivaravgifterna för äldre sänkas och förvärvsarbete beskattas mer gynnsamt. Det måste således bli mer förmånligt att arbeta än att försörjas via bidrag. Dagens överbeskattning av pensionärer minskar incitamenten till arbete och håller värdefull arbetskraft borta från arbetslinjen. En icke oväsentlig faktor i detta sammanhang är den kunskapsreserv som pensionärer i till exempel nyckelpositioner utgör och som bör nyttjas som mentorer för personer i liknande positioner. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att öka incitamenten till arbete efter uppnådd pensionsålder?
ip · GR10212 · 2003-12-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:212 av tredje vice talman () till socialminister om brott mot äldre I Söderort i inkommer över 200 brottsanmälningar mot gamla . Situationen är liknande i andra delar av landet. Det handlar om alltifrån vanvård till förskingring. Problemet är att det är svårt att bevisa vad som skett. I de allra flesta fall kan brott inte styrkas och åklagaren lägger ned förundersökningen. Detta kan inte accepteras. Det är samhällets ansvar att se till att alla människor kan åldras med värdighet och i trygghet. Gamla människor i det svenska samhället är, , utlämnade till vård av personer de inte känner eller valt själva. I många sammanhang kan man kalla de gamla för skyddslösa. Det finns till exempel inga kontroller av de människor som börjar arbeta inom äldreomsorgen, likt de som finns för att få arbeta inom barnomsorgen. anser att det måste till någon form av personalkontroll för dem som ska arbeta med äldre människor i likhet med den personalkontroll som redan finns för de som söker anställning i barnomsorgen. Det finns personer som hittat sin brottsliga nisch när det gäller att utföra brott mot äldre. Det är viktigt att understryka att det är en liten grupp som begår dessa brott, men att det drabbar många. De som begår brotten gömmer sig bakom verksamheten och sina arbetskamrater. De som arbetar inom äldreomsorgen gör ett viktigt arbete som vi behöver uppvärdera, och vi kan inte låta ett fåtal sprida oro och misstänksamhet, vilket i sin tur kan leda till misstämning och dålig arbetsmiljö. har det införts personalkontroll av de människor som arbetar inom barnomsorg och förskola. menar att det är rimligt att det också finns någon form av personalkontroll av dem som söker tjänster inom vård och äldreomsorg. menar att samhället måste skapa förutsättningar för att människor ska kunna åldras under trygghet och värdiga former. Respekten för alla människors lika och okränkbara värde måste upprätthållas under hela livscykeln. Därför vill vi införa en form av personalkontroll inom vård och äldreomsorg i likhet med den som finns för förskola. Med bakgrund till det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en personalkontroll i likhet med den som finns i barnomsorgen också införs för dem som söker anställning inom vården och äldreomsorgen?
ip · GR10213 · 2003-12-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:213 av () till statsrådet om antisemitism Rapporter, från EU och från , blottlägger en obehaglig framväxt av antisemitism i inklusive . EUMC, som är mot rasism och främlingsfientlighet, nämner som ett av de fem medlemsländer där antisemitismen ökar mest. Antisemitismen visar upp sig med ett brett spektrum av yttringar, alltifrån direkta fysiska attentat mot synagogor och judar till subtila texter i medierna med en antisemitisk underton. Grupperna som gör sig skyldiga till antisemitism känns igen som de gamla högerextrema grupper som alltid haft judehatet som viktig ingrediens i sin våldsideologi, men även extrema vänstergrupper glider över i ren antisemitism under täckmantel av kritik mot . Rapporterna redovisar också att den mer eller mindre statsunderstödda antisemitism som förs fram i medierna i ett antal muslimska länder har många företrädare bland muslimska invandrargrupper i . Många enskilda vittnesbörder från judar bosatta i bekräftar rapporterna. Många judar drar sig för att offentligt visa sin judiska tillhörighet av rädsla för trakasserier eller något ännu värre, synagogor tvingas till säkerhetsarrangemang som kyrkor och moskéer inte alls behöver och judiska skolbarn vittnar om mobbning som skolledningen inte tycks förmå ingripa emot. I en nyligen presenterad rapport av forskaren redovisas en oroande flathet från svenska skolledningar. Den svenska demokratin är illa ute när rektor och lärare, trots uppenbara missförhållanden, inte törs sätta ned foten av rädsla för skolans rykte eller för den muslimska gruppen på skolan. Får den rådande utvecklingen fortsätta ostört finns uppenbara risker inte bara för den judiska minoriteten utan även för en tilltagande islamofobi. Att negligera antisemitiska uttryck från muslimer blir lätt en grogrund för rasism, fientlighet och diskriminering även mot muslimska grupper. Det krävs ett rakryggat avståndstagande från all form av rasism, där alla demokratins till buds stående medel behövs i skolor, i debatt, i medierna och i rättsväsendet. 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inspektera skolornas bemötande av antisemitism och antisemitiska incidenter? 2.Vilka åtgärder i övrigt avser statsrådet att vidta för att stävja antisemitism i ?
ip · GR10215 · 2003-12-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:215 av () till statsrådet om utveckling och tillväxt i nordöstra skåne "Jobben faller som höstlöv i Nordöstskåne" @ en tidningsrubrik i en lokaltidning som säger mycket om situationen i några drabbade kommuner. Dessa kommuner (, , , och ) har fått uppleva motgångar i arbetsmarknaden. Några exempel på dessa motgångar är: Det låga byggandet slår hårt mot byggnadsarbetare och byggföretag. Ett exempel på detta är Tarkett i som tvingas dra ned med 42 arbetsplatser och måleri i som varslar 52 personer. I kommer att minska antalet sysselsatta med 175 personer. Inom livsmedelsbranschen kommer slakteriverksamheten i att minskas och kommande år. Genom EU-subventioner väljer Eftecs rostskydd i att flytta från till . Även inom den offentliga sektorn har kommunerna fått uppleva mycket . Antalet anställda inom militären, vården, järnvägen och posten har minskat. Infrastrukturen i form av vägar och järnvägar i denna del av behöver rustas upp. Sammantaget ger denna summariska skildring av verkligheten i Nordöstskåne en mörk framtidsbild. Det är tydligt att här behövs statliga initiativ för att befrämja tillväxt och framtidstro. Mot bakgrund av vad som anförts vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att agera för att befrämja utveckling och tillväxt i nordöstra ?
ip · GR10216 · 2003-12-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:216 av () till näringsminister om Vin & Sprits marknadsföring Näringsministern skrev en artikel i som bland annat tog upp frågan om statliga Vin & Sprits marknadsföring och försäljning. I artikeln skriver näringsministern att Vin & Sprit "dessutom tar ett ansvar för sin marknadsföring och försäljning på ett sätt som ingen privat aktör hade gjort". Jag kan inte tolka näringsministerns uttalande på annat sätt än att Vin & Sprits marknadsföring och försäljning på avgörande punkter distanserar sig från samtliga övriga internationella aktörers, mig veterligen, ofta mycket omfattande och väl genomarbetade policys och processer för att garantera en etiskt och moraliskt högtstående marknadsföring och försäljning. Med anledning av ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till näringsministern: 1.Kan näringsministern precisera exakt på vilket sätt som Vin & Sprits marknadsföring och försäljning på avgörande punkter skiljer sig från samtliga övriga privata aktörer på marknaden? 2.Kan näringsministern vidare omtala hur Vin & Sprit garanterar att denna hållning genomsyrar hela marknadsförings- och försäljningsorganiationen?