ip · GQ10393 · 2003-05-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:393 av () till utbildningsminister om åtgärder för förstärkta forskningsmiljöer Den framgångsrika utbyggnaden av svenska högskolor har skapat många nya studieplatser och gett många människor större möjligheter att läsa vidare efter gymnasiet. Baksidan av satsningen har varit att resurserna till undervisning och forskning inte räknats upp i takt med utbyggnaden. De anslag som går direkt till universitetens och högskolornas forskning, fakultetsanslagen, har i stort sett legat still som studentkullarna fördubblats. Detta har lett till att tiden för både undervisning och forskning minskat. ställs nya krav på att pengar till forskning ska överföras till alltfler högskolor och att alltfler högskolor ska få vidga sina forskningsområden. Vi i tror att det är dags för en förutsättningslös diskussion om hur pengarna till forskning ska fördelas. Det är en känslig fråga, men den debatten måste föras nu när det är svårt att få resurserna att räcka till. blev det stor uppmärksamhet kring bristen på forskningsresurser i . Stiftelser och andra externa finansiärer minskade, på grund av kapitalförluster, sina anslag till forskningen. Inom teknik, naturvetenskap och medicin beräknas nedskärningar ske . De fasta forskningsresurserna på universitet och högskolor räcker under sådana förhållanden inte till. Dessutom gör beroendet av externa forskningsresurser att forskarnas möjligheter till egna initiativ minskar. anslag ska, vid sidan om fakultetsanslagen, bidra till att stärka grundforskningen. Men måste avslå alltfler ansökningar, och enligt rådets egna bedömningar skulle en fördubbling av dess anslag behövas för att bryta trenden mot försvagning av den svenska forskningen. föreslår i sitt budgetalternativ en kraftig ökning av de totala forskningsresurserna, men vi menar också att dessa resurser måste koncentreras så att verkligt högklassiga forskningsmiljöer fortsätter att utvecklas. Internationell erfarenhet visar att det behövs forskningsmiljöer där det är möjligt att etablera en kritisk massa av forskare. Det måste till exempel vara möjligt att anordna fungerande seminarier för att utbyta idéer, det måste finnas andra forskare i samma miljö som ägnar sig åt ungefär samma ämnesområde, och det måste finnas handledare som är så ämnesmässigt kvalificerade och kompetenta att de kan guida en doktorand genom avhandlingsarbetet. Själv är jag övertygad om att forskningsresurserna nu måste koncentreras till ett mindre antal läroanstalter och ett mindre antal institutioner i landet. Alla högskolor kan inte bedriva forskning inom flera vetenskapsområden. Däremot kan olika högskolor hitta sina specialområden, där de kan bli framgångsrika i forskningen. Inte heller behöver alla eftergymnasiala utbildningar vara forskningsanknutna. Det finns ett stort behov av en yrkeshögskola som ger kvalificerad eftergymnasial utbildning. Den behöver inte bedriva forskning. finns stora skillnader i vetenskaplig kvalitet mellan olika högskoleutbildningar. Kanske vore det ärligare mot dem som studerar att dessa skillnader erkändes och att de studerande själva fick välja efter intresse. Alla som behöver utbilda sig efter gymnasiet är inte intresserade av en forskningsanknuten utbildning. presenterade en intressant plan för att stärka svensk forskning. Rådet vill ge större långsiktiga rambidrag till de bästa forskargrupperna och vill ge stöd till forskargrupper i geografiskt samlad samverkan. Högklassiga forskningsmiljöer ska utvecklas och i ett uttalande sägs att "en geografiskt samlad miljö där forskare med olika inriktning bryter idéer mot varandra är ofta den bästa grunden för nydanande forskning och högkvalitativ forskarutbildning" (pressmeddelande ). Om beslutande politiker skulle våga säga ja till en verklig satsning på högklassiga forskningsmiljöer måste de också, enligt min mening, ibland våga säga nej till småsatsningar där förutsättningar för kvalificerad forskning inte finns. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att stärka forskningsmiljöerna i ?