ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10141 · 2003-01-24 00:00:00 — Interpellation 2002/03:141 av () till statsrådet om de asylsökande barnens situation Många vuxna och barn på flykt undan krig, terror och politisk förföljelse söker sin tillflykt till vårt land med förhoppningar om ett hem och att få leva ett normalt liv i fred och frihet. Många av de asylsökande har skäl för uppehållstillstånd, men inte alla. Däremot har tagit beslut att de asylsökande som har starka humanitära skäl ska kunna erhålla uppehållstillstånd för att få stanna i . Många av de asylsökande barnen som kommer hit har traumatiska upplevelser och mår psykiskt mycket dåligt, deras hälsotillstånd kräver ibland också omfattande insatser från sjukvården. Regering och riksdag har uttalat att barnets bästa ska vägas in i alla led i asylprocessen, i mottagandet av barnen och även i utredningar. Barnens bästa ska även vägas in vid bedömningar av humanitära skäl och vid en eventuell avvisning. Senast kunde vi även höra statsministern i regeringsförklaringen säga att ska efterlevas. Efter att följt ett asylärende så kan jag konstatera att det finns stora brister i bemötande av de asylsökande barnen och att starka humanitära skäl för uppehållstillstånd inte är tillräckligt. Jag vill därför ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser migrationsministern att vidta för att myndigheterna ska följa regeringens intentioner att leva upp till som gäller barnen?
ip · GQ10142 · 2003-01-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:142 av () till statsrådet om hamn I en interpellationsdebatt med diskuterades framtiden för hamn. Då fanns optimism över att kommun tecknat kontrakt med PMS och . Hela affären har senare visat sig vara ett stort fiasko. kommun är tillbaka på ruta ett. hamn har stor betydelse för näringslivet i ett område som sträcker sig över , och och är således främst att betrakta som en regional hamn. Allt tyder nu på att det regionala intressentområdets utbredning ökar . hamn har stor strategisk betydelse för nya företagsetableringar i . Ett stort japanskt företags val att göra sin nyetablering, en trähusfabrik, just i , avgjordes till stor del av närheten till hamn. Flygbränslet till kommer i fortsättningen troligtvis att fraktas via hamn. och norra kommer att ha stort behov av en välfungerande hamn. hamn har således stor betydelse för näringsliv och arbetsmarknad i , men nyttan av hamnen är vidare än så. Hamnen behövs för en större region. Därför bör staten gå in och ta ett ekonomiskt ansvar för dessa investeringar i en infrastruktur som behövs för utvecklingen av hela Gävleregionen. För att svara mot de krav som ställs på hamninfrastruktur och säkerhet krävs investeringar i storleksordningen i hamn . Därutöver måste farleden in till rätas upp, breddas och fördjupas för att motsvara krav på säkerhetsmarginaler. Insatserna för att förbättra farleden beräknas kosta ca . Gävleregionen har stora problem på arbetsmarknaden. av gävleborna är arbetslösa eller satta i program för att komma ut på arbetsmarknaden. I rapport (N2001/4891/A) beskrevs att situationen på arbetsmarknaden är sämre i än i andra drabbade orter som och Kumla. Den öppna arbetslösheten är högre i än i landet som helhet. I rapporten angavs att tillhör en region med omfattande omställningsproblem. Rapporten förväntades leda till långsiktiga förslag och satsningar i syfte att genom statligt stöd stärka regionens och kommunens utveckling. kommun redovisade till regeringen, med anledning av rapport, ett konkret förslag om satsningar bland annat i hamn och farleden till hamnen. Från näringslivet finns flera mycket intressanta planer på etableringar i . Dessa förutsätter dock en fungerande och modern hamnanläggning. Det behövs förutom privata investeringar även att staten tar sitt ansvar för infrastrukturen och satsar pengar på att förbättra inseglingsrännan till hamnen. Mina frågor till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att infrastrukturen ska förbättras i och utbyggnaden av inseglingsrännan till hamnen möjliggöras? Vad avser statrådet att göra för att stödja en positiv näringslivsutveckling i ?
ip · GQ10143 · 2003-01-28 00:00:00 — Interpellation 2002/03:143 av Per () till miljöminister om förbud mot oljefartyg Åtminstone tre länder inom Europeiska unionen har infört strikta ensidiga regler mot oljefartyg som är och har enkelskrov. , och avvisar numera sådana fartyg om de befinner sig inom från den egna kusten, och om de bedöms utgöra en allvarlig miljöfara. Avvisningarna är kontroversiella. () har redan tagit emot ett antal klagomål. Reglerna sägs vara ett brott mot den internationella sjölagen, där det stadgas att "oskadlig genomfart" inte kan förbjudas. Man kan förvisso fråga sig om trafiken med de äldsta enkelskroviga oljefartygen är oskadlig. Uppenbarligen har minst tre EU-länder en annan uppfattning. Mot den bakgrunden vill jag fråga ministern om hon avser att verka för ett liknande ensidigt förbud i svensk zon.
ip · GQ10144 · 2003-01-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:144 av () till statsrådet om validering Människors lärande är mångfasetterat. Det finns många olika former av kunskap liksom olika uttrycksformer för dessa kunskaper. Dagens samhälle är redan och blir framöver i allt högre grad ett kunskapssamhälle. I ett kunskapssamhälle är det avgörande att ta till vara människors kunskaper. sker inte det i tillräcklig utsträckning vilket innebär ett resursslöseri ur både mänsklig och ekonomisk synvinkel. En grupp som är särskilt drabbad är invandrade akademiker. För att till exempel en utländsk sjuksköterska ska få svensk legitimation räcker det inte att vara skicklig i sitt yrke. Han eller hon måste också leva upp till flera andra kunskapskrav i till exempel engelska. Kunskaper som kanske inte alltid eller snarare ganska sällan används i den praktiska yrkesverkligheten. Med dagens regler hindras sålunda kvalificerade personer att komma in på arbetsmarknaden. Därför menar vi kristdemokrater att validering behöver utvecklas som en metod för att faktiska kunskaper och inte formellt lärande ska bli avgörande. För att ska utvecklas som kunskapssamhälle är det också nödvändigt att småföretagens behov av kvalificerad arbetskraft tillgodoses. Enligt en genomförd undersökning är just bristen på arbetskraft det enskilt största tillväxthindret för mer än vart femte småföretag. Av de företag som anser sig ha expansionsmöjligheter är det en än större andel, , som betraktar arbetskraftsbristen som ett avgörande problem. Det handlar om brister inom yrken som inte traditionellt setts som teoretiska utan mer praktiska. Detta är utomordentligt allvarligt eftersom företagens och därmed ekonomiska utveckling hindras. Även här spelar valideringen en avgörande roll. Utmaningen att värdera och utgå från människors varierande kunskaper rör alltså flera olika grupper. För framtid som välfärdsstat är det nödvändigt att lösa denna utmaning. För oss kristdemokrater är validering en metod att bidra till detta. Regeringen fick slutbetänkandet från med en rad förslag om hur vi kan utveckla valideringen som ett instrument. har dock inget konkret besked lämnats från regeringen hur dessa förslag ska realiseras. Utbildningsminister sade i en interpellationsdebatt med undertecknad i att statsrådet i regeringen arbetar med att förbereda de förslag som rör validering. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att ta vara på människors befintliga kunskaper? Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att öka inslagen av validering i kunskapssystemet?
ip · GQ10145 · 2003-01-29 00:00:00 — Interpellation 2002/03:145 av () till statsrådet om brist på personal i förskolan Kvaliteten i förskolan var en av de frågor som debatterades mycket under valrörelsen. De flesta partier lovade förbättringar. Socialdemokraterna lovade 6000 nyanställningar i förskolan. I budgetpropositionen finns emellertid inte en krona avsatt för den satsningen. sjösattes den allmänna avgiftsfria förskolan för fyra- och femåringar till en kostnad av . Regeringen har alltså råd att sänka avgifterna, men inte råd att höja kvaliteten i den svenska förskolan. Pengarna till mer personal kommer "successivt i den takt ekonomin tillåter". Det låter inte som en högt prioriterad satsning för regeringen. Men även om satsningen blir av kvarstår problemet att det saknas behöriga sökande till de tjänster som annonseras ut. Många kommuner vittnar om att det är svårt för att inte säga hopplöst att hitta utbildad personal som vill jobba i förskoleverksamheten. En stor yrkesgrupp i förskolan är förskolelärare. Enligt statistik från är rekryteringsbehovet av förskolelärare till förskola, förskoleklass och fritidshem 16000 tjänster 2001@2005. I de siffrorna ingår ingen höjd personaltäthet, utan det handlar om att bibehålla dagens personalantal. Till förskolan beräknas det behövas 12600 förskolelärare. Till detta rekryteringsbehov ska alltså regeringens personalförstärkning på 6000 tjänster läggas. Det utexamineras inte i närheten av så många förskolelärare som krävs. konstaterar att "det kan bli mycket svårt att genom rekrytering av nyutbildade lärare klara den personalförstärkning som regeringen avsatt pengar till" (Dnr 74-2002:2152 s.2). Att öka andelen högskoleutbildad personal i förskolan genom nyexaminering kallas för "närmast omöjligt". Så skriver alltså den statliga sektorsmyndigheten på området. Högskoleutbildning är inte ett kommunalt utan ett statligt ansvar. Konsekvensen av maxtaxan och vidhängande regelförändringar är att söktrycket på förskoleverksamheten blivit allt större. Därför borde regeringen tagit ansvar för att fler förskolelärare hade utbildats. Så har inte skett, i stället har antalet förskollärare som utexamineras mer än halverats , från 1993/94 till 2001/02. Det finns oroväckande indikationer på att allt färre väljer förskollärarinriktningen i den nya lärarutbildningen, vilket innebär att någon större positiv vändning inte är att vänta . Givetvis är rekryteringen av personal till förskolan i grunden huvudmännens ansvar. Men problemet är så omfattande och orsakade av förändrade nationella regler varför jag uppfattar det som en nationell angelägenhet. Regeringen gick till val med löfte om personalförstärkningar. är frågan hur löftet ska infrias i verkligheten. Jag vill fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet att göra för att möjliggöra rekryteringen av utbildad personal till förskola, fritidshem och förskoleklass?
ip · GQ10147 · 2003-01-30 00:00:00 — Interpellation 2002/03:147 av () till statsrådet om överlastavgift för tunga fordon på enskilda vägar Drygt två tredjedelar av det svenska vägnätet förvaltas av enskilda: vägföreningar, samfällighetsföreningar eller motsvarande. Ansvarsområdena kan variera från en gemensam utfartsväg på landsbygden för tre@fyra fastigheter till ett kommunalt planområde där detaljplanen föreskriver enskilt huvudmannaskap. är en mängd vägar, både allmänna och enskilda med statsbidrag, avstängda för tyngre fordon. Den som kör med ett för tungt fordon på en allmän väg drabbas av en kraftig överlastavgift. Problemen med för tunga fordon i förhållande till vägars och broars kapacitet har diskuterats länge och man har från sida med skärpa hävdat att det för landet är dålig ekonomi att låta ett befintligt, gammalt vägnät brytas ned på grund av kortsiktigt ökade transportvinster. För att inte tala om de konsekvenser för en hel bygd som kan uppstå vid ett brohaveri. Dagens lagstiftning innebär mycket långtgående påföljder för den som bryter mot belastningsbestämmelserna på allmänna vägar, gator eller allmänna platser. Problemet med lagstiftningen är att de generella belastningsbestämmelserna bara gäller allmänna vägar, gator och allmän plats @ dock inte enskilda vägar. I praktiken innebär detta att en åkare som ertappas med för tungt fordon på en enskild väg kan komma undan med ett förhållandevis litet bötesföreläggande. Då ingen överlastavgift med nu gällande lagstiftning kan utgå är detta ett tydligt exempel där likhet inför lagen inte gäller. enskilda vägar är en viktig del av vårt transportnät och avgörande för att hela ska leva. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att likställa regler och påföljder vid överträdelser oavsett på vilken väg överträdelsen sker?
ip · GQ10150 · 2003-01-31 00:00:00 — Interpellation 2002/03:150 av () till statsrådet om klassning av som skogslän väg i är nu avstängd för tung trafik. Av det totala vägnätet uppgår avstängningen till . Detta är inte en enstaka företeelse utan förekommer under ett flertal perioder och är helt oacceptabelt. är hårt drabbat och har störst andel avstängda vägar i landet på grund av det stora antal tjällossningar man ständigt drabbas av. Stora problem uppstår för företagen @ inte minst för den dalsländska träindustrin och för alla boende i områdena. anslår till de sju skogslänen medan övriga 17 län får dela på knappt 2 miljarder. Satsningar på regional näringslivsutveckling är i det närmaste meningslöst om inte de akuta vägproblemen löses! borde med fog kunna klassas som ett skogslän vilket skulle berättiga till ett väganslag som skulle betyda en lösning för hela regionen. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder och arbeta för att klassas som skogslän? Om inte, hur avser då statsrådet att ta ansvar för att vägnät blir farbart även ?
ip · GQ10151 · 2003-01-31 00:00:00 — Interpellation 2002/03:151 av () till justitieminister om föreningen Föreningen @ Kriminellas Revansch i Samhället @ bedriver en riksomfattande verksamhet för att möta och stödja män och kvinnor, som vill lämna den kriminella tillvaron för att i stället leva hederligt och drogfritt. , som startade , har 3800 medlemmar, varav ca 800 stödmedlemmar. efter bildandet fick föreningen ta emot ett pris som världens bästa brottsförebyggande projekt. Men trots framgångar på fältet har föreningen en besvärlig ekonomisk sits. "Alla" tycker att verksamheten är bra och att den förtjänar samhällets stöd. Näringslivet bidrar i viss mån, några kommuner skjuter till pengar till lokalföreningarna, och stöder riksorganisationen. Men det är fortfarande nålpengar. Kriminalitet och missbruk kostar, det vet vi. Både mänskligt och materiellt. påbörjar 20000 personer någon form av straff inom kriminalvården. Många av dem återkommer dessutom. Enligt BRÅ kostar en kriminell narkoman närmare 19000kr . För föreningen har den ekonomiska situationen blivit något av ett moment22. bidrar med , en summa som är oförändrad . Diskussioner fanns inom att höja beloppet med hänvisning till att föreningen gör ett mycket bra arbete, men eftersom förväntades höja sitt bidrag till , skedde ingen förändring. Så blev det dock inte. () bidrar inte med mer pengar, tvärtom har man fått ett sparbeting av regeringen. Totalt går, via KVS, till ideella organisationer, varav reserverats för , en organisation som snarare utför ett statligt uppdrag och rapporterar direkt till kriminalvården. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern? 1.Avser justitieministern att vidta några åtgärder beträffande förebyggande verksamhet inom kriminalitet och missbruk? 2.Är justitieministern beredd att verka för att mer resurser går till förebyggande arbete?
ip · GQ10152 · 2003-01-31 00:00:00 — Interpellation 2002/03:152 av () till justitieminister om åklagarväsendet Från olika håll i landet kommer signaler om den allvarliga situation som åklagarväsendet befinner sig i. De åklagare som är i tjänst har på de allra flesta håll en extremt hög arbetsbelastning. Enligt Riksåklagaren har av åklagarna anmält att de arbetar övertid. anser att de inte har tillräckligt med tid att göra ett så bra arbete att de känner sig nöjda. Själv har jag talat med en åklagare som samlat på sig närmare i mertid. Mertid kan bestå av inläsning till rättegångar, inläsning av nya utredningar från polis med mera, som sker på kvällstid. Justitieministern berömmer sig av att ha gjort den största satsningen på rättsväsendet . Det kan möjligen påvisas, men anledningen är i så fall många års försyndelser, som måste repareras och reparationsanslagen räcker helt enkelt inte till. Av Riksåklagarens preliminära budgetunderlag för 2004@2006 framgår att med de ramar, som är kända, kommer organisationen att förlora ca 40 åklagare och 20 kanslister. Utrymmet för investeringar i kompetens- och metodutveckling kommer att behöva minskas med från en redan låg nivå. Med de förutsättningar som finns kommer åklagarorganisationen att behöva begränsa sin verksamhet till ren ärendehantering, som arbetsmiljöproblemen och överbelastningen kvarstår som olösta frågor. Det faktum att åklagarnas arbetssituation är väl kända inom "branschen" och att Riksåklagaren, av budgetskäl, tvingats stoppa extern rekrytering kan leda till att det blir stor brist på åklagare. Vi kan få samma situation som när regeringen stoppade intagningarna till . Rationaliseringarna och verksamhetsutvecklingen inom åklagarväsendet pågår fortlöpande, så även vid myndigheten i övre , där jag bor. Trots stora avstånd dras lokala åklagarkontor in. lades kontoret i ned. Processen att lägga ned det lokala åklagarkontoret i har påbörjats. Det går dock inte att lägga ned hur många kontor som helst utan att verksamheten blir lidande. På orter med hög brottslighet, som exempelvis , måste det lokala åklagarkontoret finnas kvar. Där beslöts att det skulle finnas tre åklagare och en kanslist. Försöken med intern rekrytering från hela riket prövades. Detta misslyckades, kanske på grund av sommarsemestern, befarad hög arbetsbelastning eller den nedläggningsfara som föreligger för alla lokala åklagarkontor över huvud taget. finns endast en åklagare och en kanslist i . går kanslisten i pension. En sådan situation är ohållbar. Att förhållandena inom åklagarväsendet är allvarliga är ingen överdrift. För att kunna undvika personalnedskärningar under innevarande år kräver Riksåklagaren i tilläggsanslag . visar åklagarnas arbetssituation att det inte är färre anställda som behövs, utan fler. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att inte åklagarväsendet ska hamna i samma situation som polisen gjort när det gäller nyrekrytering? Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att åklagarväsendet ska kunna behålla numerären i den nuvarande personalstyrkan och helst utöka den?
ip · GQ10154 · 2003-02-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:154 av () till statsrådet om biltulls- eller trängselavgiftsstationer i i har i valrörelsen tydligt sagt nej till införande av biltullar/trängselavgifter i regionen. Väljarna kan lita på att står fast vid att vad vi sade före valdagen också gäller därefter. Förslag från den politiska majoriteten i föreligger emellertid nu att införa vad som kallas trängselavgifter i . Det är oacceptabelt att biltullar/trängselavgifter på eller regional nivå trumfas igenom via en politisk uppgörelse på riksnivå. Den fråga jag emellertid nu vill aktualisera @ och som är viktig för samtliga inblandade i de diskussioner som förekommer mellan partier i partidistrikt och kommuner, mellan företrädare för det statliga vägnätet och det kommunala @ gäller vilken myndighet som bär ansvar för respektive åtgärd. Om biltulls- och/eller trängselavgiftsstationer byggs på , exempelvis på som går genom flera kommuner, handlar det om byggnationer som sker på statligt skötta vägar. Jag vill särskilt peka på följande frågeställningar: 1.Äger kommunen @ eller kommuner @ besluta om detta? 2.Vilka befogenheter - rättigheter att endera motsätta sig eller att medverka till @ kommunala trängselavgiftsstationer har ? 3.Vilka finansiella följder för såväl investeringar som underhåll på vägnätet får kommunala trängselavgiftsstationer på statligt finansierade vägar? 4.Är det rimligt @ och förenligt med gällande trafiklagstiftning @ att vägtrafikanterna, som via vägtrafikskatt en gång har betalat de statliga vägarna, ska betala för dem ytterligare en gång? 5.Kan en kommun tillgodoräkna sig avkastningen från trängselavgiftsstationer på statliga vägar, alltså på investeringar som kommunens invånare inte har gjort? Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att klargöra vem som äger rätt att besluta om biltulls- eller trängselavgiftsstationer på statliga vägar, vem som blir ansvarig för investeringarna och skötsel, vem som får dra nytta av sådana investeringar och @ slutligen @ om biltullar eller trängselavgifter på statliga vägar ska tillföras statskassan eller en enskild kommuns kassa?
ip · GQ10155 · 2003-02-03 00:00:00 — Interpellation 2002/03:155 av Per () till utbildningsminister om universitetsstatus avslog ansökan om att bli universitet eftersom högskolan inte bedömdes mogen att bli universitet. ger regeringen löfte om titeln universitet utan att högskolan nått upp till de uppsatta kvalitetsmålen. Det är som att lova en nyinskriven läkarstudent sin legitimation, oavsett vilka kurser han går eller klarar. Det är ett hån mot alla som jobbar med kvalitetsutveckling att låta stora, viktiga förändringar gå till på detta sätt. Vill man vara vänlig kan man konstatera att regeringen i varje fall lärt sig något sedan gav bort titlar men struntade i att ge resurser. Högskolorna i , och fick inte förutsättningarna att genomföra en seriös och successiv uppbyggnad av de nyutnämnda universiteten. Men en utbyggnad av forskning och forskarutbildning måste ske på ett sådant sätt att varje universitets eller högskolas särart tas tillvara. För de nya universiteten är det angeläget att sträva efter en organisation för forskning och utbildning som säkerställer en egen profil och särställning. Forskarcentrum med definierad inriktning kan verka kvalitetsfrämjande, öka högskolornas attraktionskraft gentemot omgivningen och underlätta en övergång till fristående form och öka möjligheten att klara kraven för universitet. Det är av avgörande betydelse regeringen förbinder sig att inte utnämna nya universitet utan att binda sig för en långsiktigt hållbar finansiering. För att kunna bibehålla universitetsbegreppets trovärdighet och kvalitetsstämpel gäller det att högskolan först visar tillräcklig kvalitet och sedan får utnämningen. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att högskolor nått upp till de uppsatta kvalitetsmålen innan de får sin universitetsstatus? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa universitetsbegreppets trovärdighet?