ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10222 · 2003-03-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:222 av () till försvarsminister om riksdagsbeslut på försvars- och säkerhetsområdet När behandlade regeringens proposition 2001/02:158, Samhällets säkerhet och beredskap, och den del av proposition 2001/02:10, Fortsatt förnyelse av totalförsvaret, som rör informationssäkerhet och skydd mot informationsoperationer samt tillhörande motioner, hade regeringen ersatt begreppet "skydd mot informationsoperationer" med begreppet "informationssäkerhet". delade inte denna uppfattning utan framhöll att "skydd mot informationsoperationer" var ett mer övergripande begrepp som skulle användas. Detta då det omfattar ett bredare hotspektrum med såväl psykologiska operationer, underrättelsetjänst, mediemanipulation och IT-attacker, och som därför bättre ansågs återspegla informationsålderns hotmiljö @ förenklat uttryckt: "totalförsvar i cyberrymden". Begreppet "informationssäkerhet" ansågs däremot kunna felaktigt leda tankarna till enbart de snävt tekniska aspekterna. Utskottet vidhöll därmed regeringens tidigare definition och tolkning, vilken även tidigare beslutat om vid behandling av regeringens IT-proposition (1999/2000:86) . Enligt denna proposition är informationsoperationer (information operations, IO) samlade och samordnade åtgärder i fred, kris och krig till stöd för politiska eller militära mål genom att påverka eller utnyttja motståndares eller annan utländsk aktörs information och informationssystem. Det kan ske genom att utnyttja egen information och egna informationssystem som dessa också måste skyddas. Ett viktigt inslag är att påverka beslutsprocesser och beslutsfattande. biföll således ånyo ett på denna punkt enigt försvarsutskott. Det är mot denna bakgrund konstitutionellt sett uppseendeväckande att regeringen vid sammanträdet , i samband med behandlingen av direktiven till en utredning om signalskyddet, totalt bortser från beslut . Man påstår här med hänvisning till propositionens (2001/02:158) skrivningar att "det tidigare använda mer oprecisa begreppet 'informationsoperationer' därmed utmönstrades ur terminologin". Detta trots att utskottet i yttrandet explicit återgav den nu för fastställda definitionen. Dessa begreppsfrågor är långt ifrån av akademisk karaktär. Bakom de förändrade formuleringarna kan man spåra starka sektors- och myndighetsintressen, vilket riskerar att innebära en suboptimering till förfång för skattebetalarna när organisationsstrukturen för att möta dessa hot utvecklas. Jag vill därför fråga vilka åtgärder försvarsministern avser att vidtaga för att beslut ska verkställas.
ip · GQ10223 · 2003-03-07 00:00:00 — Interpellation 2002/03:223 av () till socialminister om Metallbiologiskt centrum Regeringen har avsatt för att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till amalgam och andra tandvårdsmaterial. Utredningen som föregick beslutet lämnade ett förslag om att ska gå till Metallbiologiskt centrum. Av beskrivningen av den tänkta verksamheten framgår att Metallbiologiskt centrum vill återuppta den verksamhet som bedrevs på den nu nedlagda Amalgamenheten vid i . Bland annat har ifrågasatt det forskningsmaterial och patientunderlag som finns bevarat från Amalgamenheten. I sitt remissvar till utredningen avstyrkte förslaget om att ge till Metallbiologiskt centrum bland annat mot bakgrund av att forskningen kunde antas bedrivas med bristande kritiskt förhållningssätt, eftersom verksamheten ska bedrivas med det material som Amalgamenheten efterlämnat. Även och delar denna åsikt. Därtill var de fyra odontologiska fakulteterna negativa i sina remissvar till resursfördelningen på liknande grunder. I av berättade statssekreterare att det inte var medicinska, utan politiska hänsyn som avgjort fördelningen av resurser. Han anser att och flera lobbyister väglett regeringens agerande. Av de anslagna återstår att distribuera. Jämförelsevis får odontologisk forskning 3@4 miljoner kronor av . Mot bakgrund av det ovanstående anförda vill jag fråga statsrådet följande: Varför väljer statsrådet att bortse från remissinstanserna och föreslå att Metallbiologiskt centrum får ? Hur tänker statsrådet fördela de återstående för att öka kunskaperna om hälsoproblem relaterade till tandfyllningsmaterial?
ip · GQ10226 · 2003-03-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:226 av förste vice talman () till utbildningsminister om ersättning till friskolor infördes nya kommunala ersättningar till friskolorna. Kommunerna sätter dem själva efter egen kostnadsnivå. har ingen tillsyn över hur dessa räknas fram eller hur systemet fungerar. En näringsgren som utgör ett centralt inslag i de enskilda elevernas och föräldrarnas valmöjligheter för val av skola, pedagogik och särskild inriktning kan därmed komma att utsättas för ett betydande mått av godtycke. Redan kommer rapporter om varsel av nedläggningar av så kallade industrigymnasier drivna av företag. En form som all erfarenhet visat har avgörande betydelse för industrins rekrytering av kompetent utbildad arbetskraft och dessutom populariserat ett antal bristutbildningar som definitivt inte den kommunala skolan lyckats med. Detta gäller även planerna för vissa så kallade nischutbildningar som främst små och medelstora företag har stort behov av. Det har funnits kritik mot den tidigare fastställda riksprislistan @ mediankostnaderna för kommunerna @ men systemet var förutsägbart och gav möjlighet till mer långsiktiga och rationella beslut för såväl skola och elever som föräldrar. Skolan blev konsumentstyrd. Riskprislistan kunde givitvis ha reformerats och förfinats. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor: 1.Hur avser statsrådet att tillgodose näringslivets behov av kvalificerat utbildad arbetskraft när nuvarande system hotar centrala utbildningsinstitutioner på området? 2.Hur avser statsrådet att säkra tillsynen av kommunernas ersättningar till friskolorna med tanke på kravet på transparens och förutsägbarhet? 3.Hur avser statsrådet att säkra konsumentorienteringen av utbildningen med det nya systemet?
ip · GQ10227 · 2003-03-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:227 av () till utbildningsminister om perioden efter doktorsexamen Forskarutbildningen lägger en kvalificerad grund för en lärar- och forskarkarriär inom universitet och högskolor. Forskarutbildningen lägger också grunden för kvalificerade arbetsuppgifter inom näringslivet och den offentliga sektorn. Båda dessa uppgifter är centrala för samhället, vilket gör forskarutbildning och tiden efter doktorsexamen oerhört viktig. Den har varit föremål för flera förändringar . Kvantitativa mål har satts upp och 16 nationella forskarskolor har inrättats. Regeringen har tillsatt en utredning för att belysa sex aspekter av forskarutbildningen och perioden därefter. En av aspekterna är genomströmningen. Det är inte tillräckligt många som genomgår och avslutar forskarutbildning för att klara behoven. Därför skriver regeringen i direktivet att utredningen bör analysera möjligheterna att införa ett mål- och resultatstyrt resurstilldelningssystem, liknande det som används i grundutbildningen. Varför vill regeringen ta utgångspunkt i ett system som har brister? Forskarutbildningen ska analyseras huruvida den är utformad till att förbereda för ett arbete och en karriär utanför universitet och högskola. I ett läge där man utanför högskoleväsendet redan kan locka doktorer med högre löner verkar det inte helt lyckat att ytterligare närma sig tanken att forskarutbildningen ska vara en yrkesexamen. Det hotar högskolans interna återväxt av lektorer. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att utreda bristerna i grundutbildningens resurstilldelningssystem innan systemet implementeras i forskarutbildningen? Vad avser ministern att göra för att värna återväxten av lektorer inom universitet och högskola?
ip · GQ10228 · 2003-03-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:228 av () till statsrådet om idrottskonto Karriären för en professionell idrottsman eller -kvinna skiljer sig från de flesta andra yrken. är den på grund av fysiska skäl begränsad till tidigt i livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligt att idrottaren tjänar mycket pengar för att sedan tjäna avsevärt mindre. Resultatet av detta blir att idrottaren tvingas betala mycket höga skatter under de år han eller hon tjänar som mest trots att det är väl känt att inkomsten kommer minska kraftigt . På grund av detta är det vanligt att framgångsrika idrottare flyttar utomlands. För att lösa detta problem finns möjligheten att införa så kallade idrottskonton vilket finns bland annat i och . Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottaren sätter en viss del av sin inkomst på kontot, ofta maximalt en viss del av inkomsten, och så länge pengarna finns där är de skattebefriade. Idrottaren skattar i stället på inkomsten när den tas ut från kontot vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det så kallade skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst . Naturligtvis finns det svårigheter med att införa idrottskonton. Bland annat krävs att vissa avgränsningsfrågor utreds ordentligt. Vi anser dock att det finns stora fördelar med ett sådant system och menar därför att det finns anledning att utreda om det går att införa konton av detta slag i . Socialdemokraterna har varit mycket negativa till idrottskonton och avslog så sent som ett förslag från oss om att utreda frågan. Idrottsminister har dock visat en viss öppenhet inför idéen vilket är positivt. Hennes utspel har dock mötts av kritik från bland annat finansminister . Regeringens syn på frågan ter sig därför minst sagt splittrad. För att få klarhet i detta frågar jag idrottsministern vilka åtgärder idrottsministern kommer att vidta för att utreda möjligheten att införa ett system med idrottskonton i .
ip · GQ10229 · 2003-03-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:229 av () till statsrådet om Rikstrafiken trafikerar linjen Kiruna@Stockholm med både en direkttur och en med vissa turer via . Det finns inget som tyder på att SAS har för avsikt att lägga ned linjen utan tvärtom tyder allt på att SAS är ganska nöjd med denna linje som bedrivs på kommersiell grund. Till stor del är det just mellanlandningarna i som gör att sträckan är lönsam. I stället är det möjligt att notera att som flygtrafiken i i övrigt minskar går Kirunaflyget mot strömmen. ökade passagerartrafiken till och från . Trenden är anmärkningsvärd. När släppte sin senaste statistik för februari månad innehöll rapporten övervägande negativa siffror, men för landets nordligaste flygplats var siffrorna positiva. Alla linjer till och från går dock inte lika bra. På linjen Kiruna@Luleå har det varit svårt att få lönsamheten. Ett flertal flygbolag har försökt men ingen av dem har lyckats. För att få en kontinuitet i flygtrafiken på den, ur länsperspektiv, viktiga linjen kontaktade därför kommun tillsammans med för att begära att linjen skulle upphandlas av staten. Uppvaktningen var lyckosam. Dessvärre beslutades också att sträckan Kiruna@Umeå skulle upphandlas. Detta beslut strider dock mot Rikstrafikens uppdrag då sträcken redan trafikeras på kommersiell grund och dessutom går med lönsamhet. Beslutet att upphandla denna sträcka riskerar att medföra att den flyglinje som trafikeras på kommersiell grund tvingas läggas ned då den inte kommer kunna konkurrera på lika villkor med en statligt finansierad flyglinje. Rikstrafikens uppdrag är enligt citat från Rikstrafikens hemsida att: "@ för statens räkning upphandla samhällsekonomiskt motiverad men företagsekonomiskt olönsam, långväga kollektivtrafik @ som inte bedrivs av trafikhuvudmännen eller de kommersiella trafikutövarna, men som är transportpolitiskt motiverad". Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet vad statsrådet avser att göra för att förhindra att redan väl fungerande flygtrafiklösningar slås ut.
ip · GQ10230 · 2003-03-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:230 av () till utrikesminister om visumrutiner för svenska medborgare med utländskt ursprung Det har framkommit att då svenska medborgare med utländskt ursprung söker visum till löper de risk att behandlas på ett annorlunda sätt än personer med svenskt medborgarskap sedan födseln. Behandling av ärendena tar påtagligt . För personer som sökt visum till med syfte att bedriva studier där, eller på grund av affärsverksamhet eller annan yrkesmässig aktivitet, kan den längre handläggningstiden innebära allvarliga men för studierna eller yrkesmässiga eller ekonomiska avbräck. Svenska visumsökande med utländskt ursprung har också utsatts för frågor som de uppfattat som diskriminerande. Det kan ha varit frågor om deras kunskap om bakteriologiska och kemiska stridsmedel. Detta är frågor som enligt uppgift inte normalt ställs till visumsökande svenska medborgare med svenskt ursprung. Det är självfallet lätt att förstå och sympatisera med den oro för och den önskan att förhindra internationell terrorism som uppenbarligen ligger bakom de ovan beskrivna händelserna. måste det åligga som nation att i sitt umgänge med andra länder påtala då dessa diskriminerar svenska medborgare samt att hävda svenska medborgares rätt till en likvärdig behandling oavsett ursprung. Jag vill därför fråga utrikesminister vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av ovan beskrivna förhållanden.
ip · GQ10231 · 2003-03-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:231 av () till utbildningsminister om arbetsbelastningen för högskolans lärare presenterar i en undersökning situationen för lärare och studenter vid landets lärosäten. Resultatet visar på de problem som präglar de flesta lärosäten. har antalet studenter ökat @ vilket långsiktigt i sig är positivt @ men resurserna har inte ökat i motsvarande mån, vilket vi kristdemokrater pekat på vid upprepade tillfällen. har till exempel antalet helårsstudenter ökat medan antalet lärare bara ökat . Högskolans lärarkår är mer stressad och ansträngd . Sjukskrivningarna blir fler och utbrändheten sprider sig. Alltfler trivs inte på arbetsplatsen och tre av fem högskollärare anser att förutsättningarna för undervisning försämrats. Studenternas förkunskaper upplevs ha försämrats vilket givetvis ytterligare försvårar undervisning på adekvat nivå och med hög kvalitet. Många lärare vill vidareutveckla sin pedagogiska kompetens vilket det i alltför hög grad saknas möjlighet till. Det är besvärande eftersom även studenterna efterlyst sådan utveckling. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att öka antalet lärare vid högskolor och universitet? Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att möjliggöra pedagogisk utveckling vid högskolor och universitet?
ip · GQ10232 · 2003-03-12 00:00:00 — Interpellation 2002/03:232 av () till statsrådet om bygg- och bostadsmarknaden Under valrörelsen fördes en intensiv debatt om hur vi skulle få fart på byggandet i . Speciellt angeläget var då byggandet av hyresbostäder på de orter där hyresbostäder saknas. Ifrån framförde vi kravet på en förändring av bruksvärdessystemet där vi betonade att det var angeläget att skapa ett flexibelt hyressättningssystem. Det innebar att nyproduktion skulle undantas från bruksvärdessystemet, att hyrorna skulle kunna sättas utifrån produktionskostnaderna och inte i jämförelse med äldre lägenheter med lägre kostnader. Förslaget möttes inte med några jublande kommentarer vare sig från Socialdemokraterna eller från på riksnivå. Efter valrörelsen enades dock med och om det nödvändiga i att se över bruksvärdessystemet enligt den linje som tidigare föreslagit. Våra krav på en förändring av bruksvärdessystemet kvarstår givetvis, eftersom bristen på bostäder är påtaglig, inte minst i . I valrörelsen utlovades även en sänkning av byggmomsen för att öka byggandet, men det löftet lyser nu med sin frånvaro. Halva löften ger däremot genast utslag på byggmarknaden genom att byggandet bromsas i väntan på mer gynnsamma förhållanden. kommer mycket riktigt signaler bland annat från byggindustrier att bostadskrisen förvärras. De menar, i likhet med vad vi ifrån påtalat åtskilliga gånger, att det är osäkerheten om framtidens spelregler för nyproduktionen som gör att man avvaktar med igångsättandet av nya projekt. Spelreglerna omfattar oftast nya typer av stimulerande bidrag, omgärdade av snåriga gränser och regler. Senast har bostadsministern föreslagit ytterligare ett investeringsbidrag, nu för byggande av smålägenheter. Det finns dock ett behov av lägenheter i alla storlekar, ett behov som kanske inte blir tillgodosett för trångbodda barnfamiljer med flera. Varför inte förbättra för alla typer av byggande i stället för att, som i detta fall, göra begränsningar? Endast så kan vi nå en stabil och socialt inriktad bostadsmarknad. Min fråga till bostadsministern: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att människor ska få tillgång till bostäder i den utsträckning som behövs?
ip · GQ10233 · 2003-03-13 00:00:00 — Interpellation 2002/03:233 av () till utbildningsminister om skolskjuts I råder skolplikt för eleverna . Det innebär både att eleverna är skyldiga att komma till skolan för utbildning och att eleverna har rätt till undervisning. Som en följd av detta är kommunerna skyldiga att se till att alla eleverna får undervisning men också att se till att eleverna kan ta sig till skolan. Det kan till exempel innebära att se över trafiksituationen på elevernas skolväg men det kan också innebära att ordna skolskjuts för de elever som bor långt från närmaste skola. I och med att skolväsendet utvecklats och eleverna fått en större möjlighet att själva välja skola har frågan om rätten till skolskjuts blivit alltmer problematisk för kommunerna. Olika kommuner har utvecklat olika regler och praxis för hur omfattande eller begränsad rätten till skolskjuts ska vara. Från många kommuner har det efterfrågats en större tydlighet i hur lagen ska tolkas. Tyvärr går dock utvecklingen i motsatt riktning, till exempel när det gäller elever med växelvis boende hos föräldrar som bor på olika adresser. I betänkande (SOU 2002:121) som presenterades föreslås att det i lagtexten klart ska framgå att endast en bostadsadress ska ligga till grund för bedömningen av rätt till skolskjuts och att elever ska anses bosatta på den adress där de är folkbokförda. Det är en tydlig markering från kommittén sida vilken går i linje med många kommuners inställning i frågan. har det dock på flera håll i landet gjorts rättliga prövningar av rätten till skolskjuts och frågan har drivits ända upp i Regeringsrätten. Regeringsrätten har i en dom slagit fast att kommunen ska pröva behovet av skolskjuts inte bara från elevens folkbokföringsadress utan även från annan bostad om föräldrarna har gemensam vårdnad och eleven bor växelvis på olika adresser. Det är en dom som kommer att innebära stora praktiska problem och ökade kostnader för kommunerna. För kommunerna har detta inneburit en ännu större otydlighet. Ska de följa Regeringsrättens dom och påbörja stora insatser för att administrera och göra om skolskjutssystemet eller ska de lita på att förslag kommer att vinna laga kraft? Dessutom kan det bli svårt för regering och riksdag att genomföra kommitténs förslag när Regeringsrätten nu skapat praxis för en annan utveckling. Mot bakgrund av det ovanstående frågar jag utbildningsministern: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att hitta en lösning på den uppkomna situationen och vägleda kommunerna i frågan om rätten till skolskjuts?
ip · GQ10234 · 2003-03-13 00:00:00 — Interpellation 2002/03:234 av () till försvarsminister om flytten av till Jag har i tidigare ställt frågor kring flytten av från till . svarade dåvarande försvarsministern att "omlokaliseringen skall vara avslutad ". Det var till och med så att statsrådet skrev "att regeringen föreskriver att förändringarna skall göras i snabbare takt om så är möjligt". Detta för att, som statsrådet sade, "tidigarelägga besparingsutfall". undrade jag i en fråga om tidsramen höll. Svaret var: "Jag har ånyo erfarit från Försvarsmaktens högkvarter att lokaliseringen fortgår enligt den planering som myndigheten beslutat". Jag har här inte nämnt de ekonomiska kalkyler som funnits och där omlokaliseringens kostnader skjutit i höjden. De senaste uppgifterna talar om enbart i projekteringskostnad och enbart för bygget av ett skolhotell. Också en stor förlust av kompetens lär ha skett under den långa och utdragna tiden för flytten. Jag vill med anledning av ovanstående fråga ministern om hon avser att se till att flyttplanerna håller uppgjorda tidsramar, liksom att de ekonomiska ramarna håller.
ip · GQ10236 · 2003-03-13 00:00:00 — Interpellation 2002/03:236 av () till statsrådet om siktar på att öka sin produktion av personbilar i . Försäljningen ska öka med på bara och den högre produktionsnivån ska därefter ligga kvar på den högre nivån. kommer därför antalet tunga transporter mellan och att öka. Sannolikt gäller detta även persontransporterna. Hälften av anställda pendlar till arbetet och reseförhållandena är därför av stor betydelse för möjligheten att rekrytera och behålla personal. Detta innebär ständiga problem för industrin. Framför allt många yngre tröttnar på köerna och den låga standarden på , och företag och myndigheter i regionen måste därför ständigt rekrytera ny arbetskraft. råder svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens. Som statsrådet säkert är medveten om är en av hårdast trafikerade vägar och den är högt placerad i olycksstatistiken. Det vore mycket olyckligt om bristande intresse från statens sida att hålla vägen i ett acceptabelt skick fick till följd att industrins utvecklingspotential inte tillvaratas, något som är oroväckande nära att bli fallet. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att den låga standarden på inte ska riskera industrins, och därmed regionens, möjlighet till utveckling?
ip · GQ10238 · 2003-03-13 00:00:00 — Interpellation 2002/03:238 av () till näringsminister om situationen för svenska vin- och spritproducenter I finns nu ett antal vinproducenter som uteslutande är småföretag. Det är glädjande att denna typ av produktion börjar få fotfäste också i . Man kan redan konstatera, att trots den korta tid som dess producenter funnits på marknaden, har man vunnit en god renommé. Dessutom kan de svenska producenterna ståta med smaker som väl matchar svenska smaker och därför bidrar till en svensk touche i det svenska köket. Dessvärre är de svenska producenterna utöver ett allmänt svårt småföretagarklimat, dessutom diskriminerade i jämförelse med sina kolleger i övriga EU. Det handlar om möjligheterna att tillhandahålla provsmakning i samband med besök hos respektive producent. Det är lika frustrerande som det skulle vara för besökare hos andra livsmedelsproducenter att vara förhindrad till provsmakning vid besök. Det ingår självklart som ett naturligt sätt att med alla sinnen kunna ta del av det som producerats. Jag är medveten om att detta är en del av den lokala tillståndsgivningen, men man kan ändå via lagstiftningen ge fingervisningar om en mer tillåtande tillämpning. Dessutom handlar det om att hos producenten direkt kunna köpa dennes produkter. Det är nära knutet till ett besök hos en vinproducent eller en spritproducent att kunna köpa deras produkter direkt. Förutom den speciella känslan som detta ger skapar det dessutom förutsättningar för att producenten kan sälja mindre kvantiteter som aldrig skulle kunna gå igenom Systembolagets byråkrati och kostnader. I övriga EU när man reser och besöker vinproducenter är detta möjligt. Min fråga till näringsministern är om han avser att verka för att våra egna producenter ska ha samma möjligheter till marknadsföring och försäljning som andra producenter i EU inom sina respektive hemländer.