ip · GQ10352 · 2003-05-09 00:00:00 — Interpellation 2002/03:352 av () till statsrådet om bostadsbyggandet har lämnat en ny prognos för bostadsbyggandet och konstaterar att ingen ökning finns i sikte detta år heller. 20000 bostäder påbörjas . Det innebär att bostadsbyggandet blir oförändrat . kan byggandet kanske öka med till 22500 bostäder. Framför allt flerbostadshus. Men detta är en minskning med 1500 bostäder jämfört med prognosen . Regeringens mål om att 120000 nya lägenheter fram till och med tycks allt mer orealistisk. prognos stöds bland annat av de bedömningar som kommunerna gjort i bostadsmarknadsenkät och av utvecklingen av byggloven. En stor del av nedgången ligger i . Ett skäl till det låga byggandet är osäkerheterna kring den av regeringen föreslagna investeringsstimulansen för byggande av mindre hyresrätter och studentbostäder. påtalar att det är viktigast att ribban inte sätts för lågt när det gäller vilka hyresnivåer som accepteras för att få investeringsbidrag eller investeringsstimulans. Om tolkningen blir allt för strikt tror att byggandet av flerbostadshus i stället kommer att falla . En närmare studie av i län, där bostadsbristen är akut och bostadsbyggandet faller, visar att det även finns en brist på större bostäder. Trångboddheten bland barnfamiljer är ett faktum och brist finns på både 3-4 rums lägenheter samt bostäder med fler än 5 rum. Byggandet av fler större bostäder skulle därmed kunna frigöra mindre bostäder för andra målgrupper. Från liberalernas sida har vi upprepade gånger lagt förslag om andra åtgärder för att öka byggandet. Se över hyressättningen, införa ägarlägenheter, öka konkurrensen på byggmarknaden, införa tredimensionell fastighetsbildning, sänka fastighetsskatten med mera. Vi har kritiserat det nya investeringsbidraget därför att det snedvrider marknaden. Ett flertal aktörer på bostadsmarknaden har påvisat en rad orimligheter med det nya investeringsbidraget. De investeringsbidrag som funnits har varit kringgärdade med omfattande regelverk. Så även det nya som är kopplat till en rad olika faktorer för att bidrag ska medges; tillväxtort, hyrestak, kvadratmeterbegränsning (små hyresrätter), förbud mot direktverkande el, byggande för hållbar utveckling med mera. Men tycks inte vara ensamma om att vara skeptiska till investeringsbidragen. Statsminister uttalade följande i : " Det byggdes många bostäder, men det uppfanns också en ohygglig mängd subventioner och andra typer av stödsystem, som snedvred bostadsmarknaderna på ett sätt som inte var särskilt hälsosamt. Så blir det i regel när man skapar en politisk apparat för en viss sektor. Vi har sett det när det gäller jordbruket, och vi har sett det när det gäller bostäder. Dit vill vi inte komma tillbaka. Jag kan göra en mycket enkel reflexion, herr talman. När vi började frågestunden talade vi om räntorna. När räntorna uppgick till behövde vi en subvention för att komma ned till . När man nu kan låna till ränta är finansieringsproblemet löst. handlar det om konkurrens i byggsektorn, och det är där som vi ska sätta in stöten, inte med ytterligare regleringar och bidrag. " Bostadspolitikens ständiga regeländringar leder till att få vågar bygga hyresrätter. Det krävs att politiken läggs om från kortsiktiga investeringsbidrag till grundläggande förändringar som gör det mer lönsamt att bygga och äga alla typer bostadsfastigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kommun- och bostadsminister följande: 1.Vilka åtgärder avser kommun- och bostadsministern att vidta med anledning av nya dystra prognos? 2.När kommer kommun- och bostadsministern presentera andra förslag för i syfte att få igång bostadsbyggandet ? 3.Vilka åtgärder tänker kommun- och bostadsministern vidta för att specifikt lösa problemen med bristen på större bostäder?