ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GQ10279 · 2003-04-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:279 av () till vice statsminister om jämställdhet i vården Det finns ett könsperspektiv i så gott som all sjuk- och hälsovård. Kvinnor har delvis andra sjukdomar än män. Symtomen är annorlunda, så även behandlingarna. Vården och omsorgen är sämre för kvinnor än för män. Det finns det många exempel på, jämställdhetsministern tog själv upp frågan vid den genomförda Folkhälsostämman. Men det räcker inte med att beskriva och beklaga. Åtgärder måste sättas in och vidtas för att bryta snedbalansen. Ett exempel på en sjukdom som ofta drabbar kvinnor och särskilt äldre kvinnor är osteoporos. Varannan kvinna @ ca 800 000 @ befinner sig i riskzonen. inträffar 70 000 frakturer i . för osteoporotiker (ROP) genomförde en undersökning av landets vårdcentraler. Undersökningen visade att av patienterna i riskgruppen erbjuds bentäthetsmätning. Med flest höftfrakturer i världen och flest kotfrakturer inom EU intar tillsammans med en topposition i den internationella osteoporosstatistiken. tillhör de länder i EU som är sämst på att diagnostisera osteoporos. Hälften av alla frakturer skulle kunna undvikas om kvinnor med hög risk för osteoporos fick diagnos och medicinsk vård . Socialministern har sagt att han vill avvakta av medicinsk metodik (SBU:s) nya rapport innan han är beredd att vidta några åtgärder för att förbättra osteoporosvården. Det finns ingen anledning att vänta. Många vårdcentraler lever inte upp till det som SBU sagt tidigare. Jag menar att osteoporos är ett typiskt exempel på hur man alltför ofta behandlar kvinnor i vården. Där män får diagnos och behandling får kvinnor råd och uppmaningar: ta dig i kragen och motionera lite mer och ät lite bättre. Osteoporos kan förebyggas med olika livsstilsförändringar. Men när det första benbrottet inträffat så måste en riktig diagnos ställas och adekvat behandling ges. Jämställdhetsarbetet i har haft framgångar av många skäl. Två vägval har varit viktiga: att sätta upp konkreta mål och att inte av formella skäl avstå från att ta initiativ att synliggöra och tydliggöra genom statistik, siffror och utredningar. Bristen på jämställdhet i vården kan bara motverkas med en uttalad vilja och en tydlig strategi. Därför vill jag ställa följande frågor till : 1.Hur vill jämställdhetsministern bidra till att bryta den negativa särbehandlingen av kvinnliga patienter inom hälso- och sjukvården? 2.Avser jämställdhetsministern att medverka till att göra osteoporosvården till ett pilotprojekt för förbättrat omhändertagande av kvinnor i vården?
ip · GQ10284 · 2003-04-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:284 av () till utrikesminister om kurdernas situation i den irakiska delen av Befolkningen i den irakiska delen av känner en djup oro för vad som kommer att hända efter det att kriget mot avslutats. De kurdiska ledarna i regionen har sett kriget som en möjlighet att äntligen få bort från makten. fanns det vid inledningen av kriget ett påtagligt hot om att skulle gå in militärt i den Irakiska delen av . Tack vare internationellt tryck, främst genom att motsatte sig turkisk närvaro i norra , har en turkisk inmarsch hitintills förhindrats. , och utsätter alla sina kurdiska befolkningar för olika typer av förtryck. Om kurderna i norra efter kriget får ett stort självstyre i en federativ statsbildning kommer det sannolikt leda till att kurder i andra länder ställer ökade krav på frihet från förtryck och på mer självstyre. Efter kriget finns det därför en uppenbar risk att , eller militärt försöker gå in i den irakiska delen av för att stoppa att självständighetssträvanden sprider sig till de nämnda länderna. Trots att kriget nu pågår är det centralt att fokusera på vad som händer efter krigets slut. har en moralisk skyldighet att bidra till återuppbyggnaden av , ge humanitärt stöd och försöka skydda kurder och andra minoriteter i området. Det har funnits röster i den svenska debatten som fört fram den absurda ståndpunkten att det är och som bär ansvaret för återuppbyggnaden eftersom de startat kriget. Även om det krig som pågår vilar på en bräcklig folkrättslig grund är det ett mycket cyniskt resonemang att säga att det endast är de krigförande staterna som ska ta ansvar för återuppbyggnaden. En sådan handlingslinje skulle enbart leda till att de människor som efter krigsslutet kommer att ha behov av hjälp drabbas. strävan efter EU-medlemskap gör att EU har en god möjlighet att sätta tryck på den turkiska regeringen. Men det finns självklart även behov av att utnyttja FN-systemet. Fredsbevarande styrkor som bär FN-flagg har en högre legitimitet än om det är enskilda stater som tar ansvar för den framtida säkerheten i regionen. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågor till utrikesminister . 1.Hur avser ministern att agera inom EU och FN för att se till att ett internationellt tryck upprätthålls mot , och så att inget av dessa länder försöker förhindra ett ökat självstyre i den irakiska delen av ? 2.Vilka humanitära insatser planerar ministern att ska genomföra i den irakiska delen av efter det att kriget avslutats? 3.Avser ministern att verka för att FN vid krigsslutet tar initiativ till att sända fredsbevarande trupp till den irakiska delen av för att säkerställa tryggheten för kurderna i denna region? 4.Avser ministern att verka för att medverkar militärt i en eventuell FN-insats i den kurdiska regionen i ?
ip · GQ10285 · 2003-04-10 00:00:00 — Interpellation 2002/03:285 av () till statsrådet om hörselskadades situation Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet ska vara att skapa samhällelliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Vi behöver en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Så står det i Mål för folkhälsan som presenterades . Vi behöver ett bra folkhälsoarbete för många människor mår dåligt i dagens samhälle. Till dessa kan vi räkna många av de hörselskadade. Över en miljon människor har nedsatt hörsel. Detta påverkar både samhällsekonomi, liv och hälsa. Hörselnedsättning har blivit ett stort folkhälsoproblem. så är det dåligt ställt med hörselvården och väntan på hörapparat kan bli årslång. Flera förtidspensioneras i onödan, istället för att på ett tidigt stadium allsidig rehabilitering sätts in. Många hörselskadade barn och ungdomar får inte den utbildning de behöver. De är oftast hänvisade till vanliga kommunala skolor, som saknar en del vad beträffar miljö och pedagogik för hörselskadade. Omkring en halv miljon hörselskadade finns ute i arbetslivet. För dem är arbetsmiljön ofta besvärande. I många offentliga lokaler saknas fortfarande hörselsslinga och andra hjälpmedel. TV-utbudet är även i flera fall otillgängligt för hörselskadade. Detta var några exempel som visar på att hörselnedsättning är ett allvarligt folkhälsoproblem. har mer än var nionde invånare i åldern 16@84 år nedsatt hörsel. Allt tyder på att det blir ännu mer . Därför måste samhället bli bättre på att uppmärksamma de hörselskadades situation. Vi får inte vänta med åtgärder som kan lindra situationen för de drabbade och deras anhöriga @ åtgärder som även har en positiv effekt på samhällsekonomin. Med anledning av ovanstående så vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen för de hörselskadade i ?
ip · GQ10286 · 2003-04-11 00:00:00 — Interpellation 2002/03:286 av () till försvarsminister om nätverksbaserat försvar Försvarsmakten ska snabbt kunna möta olika slags hot och risker. har därför beslutat att Försvarsmakten ska utvecklas till ett nätverksbaserat försvar. Det innebär ett förändrat arbetssätt på många områden. På ett mer flexibelt sätt än tidigare ska man kunna länka samman olika funktioner som till exempel beslutsfattare, informationssystem och vapensystem i en nätverksorganisation. Det nätverksbaserade försvaret skapar förutsättningar för att sammantaget ge en bättre uppfattning om läget. Detta ger också möjlighet att fatta beslut snabbare och sätta samman olika stridskrafter och även andra komponenter som passar för en specifik uppgift. På detta sätt kan resurser användas effektivt med rätt insats på rätt plats och i rätt tid. Utvecklingen av det nätverksbaserade försvaret är ett viktigt arbete som kommer att pågå . Här kan man dra nytta av framtidens teknik och kunskap såväl inom som utanför gränser. Internationellt finns det ett stort intresse för hur förändrar sitt försvar. De tekniska systemen är bara en del i utvecklingsarbetet. Nätverksidén ställer stora krav på att man ändrar metoderna för ledning och utveckling av systemen inte minst vid insatser för att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Genom det nätverksbaserade försvaret ska det byggas system i syfte att bli effektivare vid ledning och insatser. För att kunna leda och organisera insatser behövs en gemensam lägesbild. Det kan till exempel gälla en bild (karta, radarbild, TV-bild) över en sjöolycka, kärnkraftsolycka, militär insats i eller utanför . Försvarsmakten arbetar nu intensivt med att utveckla det nätverksbaserade försvaret och mot bakgrund av att nya hot och risker i samhället uppstår är det ju lika viktigt att alla inblandade statliga myndigheter kan överföra lägesinformation med mera mellan varandra snabbt. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga. På vilket sätt har ministern verkat för att regeringen säkerställer att viktiga civila myndigheter till exempel Polisen, , , , samt involveras i det nätverksbaserade försvaret?
ip · GQ10287 · 2003-04-14 00:00:00 — Interpellation 2002/03:287 av () till statsrådet om Postens regionalpolitiska ansvar En fungerande postservice är grundläggande för att alla delar av landet ska kunna utvecklas. Därför har getts ett regionalpolitiskt ansvar uttryckt i riksdagsbeslut. finns mycket i övrigt att önska vad gäller det sätt på vilket lever upp till detta regionalpolitiska ansvar. Postutdelningen till enskilda hushåll försämras. Med jämna mellanrum kommer hot om att postlådor dras in och boende på landsbygden och mindre orter tvingas hämta sin post på allt längre avstånd i anslutning till större genomfartsvägar. Detta är betydande problem för mindre företag som är beroende av en snabb postgång för sin verksamhet. En särskilt iögonfallande åtgärd är att minskar sina inlämningsställen för tidningar och tidskrifter från 95 till 33, det vill säga med två tredjedelar. Alla inlämningsställen i regionala utvecklingsområden försvinner. Det innebär ett direkt hot mot alla tryckeriföretag som inte ligger centralt. hämtar trycksakerna direkt vid tryckeriet. Efter förändringen får vissa tryckeriföretag själva bekosta transporten till närmaste inlämningsställe som kanske ligger enkel sträcka. Det innebär att konkurrensförhållandena helt snedvrids genom att de tryckerier som ligger i periferin får betydande merkostnader upp mot 700 000@800 000 kronor mot de företag som ligger i anslutning till inlämningsställena. Det innebär ett direkt hot om nedläggning för perifera tryckeriföretag och styr direkt i centralistisk riktning och mot en utveckling av företag och service i regionalpolitiska utvecklingsområden. som Posten av kostnadsskäl motiverar klara försämringar för de som redan har att brottas med regionalpolitiska problem har samma företag ekonomiskt utrymme att betala fantasilöner till en nyanställd vd. Detta rimmar illa. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga för att ska leva upp till sitt regionalpolitiska ansvar så att konkurrensvillkoren för företagsamheten blir likartade och klyftorna regionalt inte ökar?
ip · GQ10289 · 2003-04-14 00:00:00 — Interpellation 2002/03:289 av () till statsrådet om arbetslöshetsförsäkringens inträdesvillkor LO, och har i ett öppet brev till arbetslivsminister krävt att inträdesvillkoret i lagen om arbetslöshetsförsäkring ska avskaffas. De fackliga organisationerna anser att ett avskaffande av inträdesvillkoret skulle ge en rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring. En förenkling av inträdesvillkoret skulle bland annat öka förutsättningarna för fler att kunna ta del av försäkringsskyddet och dessutom stärka arbetslöshetsförsäkringens legitimitet. är av samma uppfattning och har i lagt motioner med samma innebörd. Dagens utformning av arbetslöshetsförsäkringen skapar en strukturell diskriminering av utsatta grupper: i första hand korttidsanställda kvinnor och invandrade. Inträdesvillkoret för också med sig en dyr administrativ hantering för kassorna utan att något arbetsmarknadspolitiskt mål uppnås. Jag vill därför fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att ta initiativ för att anpassa inträdesvillkoren till dagens arbetsmarknad? 2.Avser statsrådet att ta initiativ till att ta bort diskriminerande inslag i arbetslöshetsförsäkringen? 3.Avser statsrådet att ge de fackliga organisationerna ett positiv svar på det öppna brevet?
ip · GQ10291 · 2003-04-16 00:00:00 — Interpellation 2002/03:291 av () till socialminister om vård i livets slutskede Utredningen vård i livets slutskede (SOU 2001:6) tar @ som också socialminister framhåller i sitt frågesvar till mig (Dnr 2003/3012/J) @ upp angelägna frågor. Jag kan dock konstatera att det i betänkande 2001/02:SoU13 står att läsa att förslagen som presenterades av utredningen har remissbehandlats och bereds inom , medan det i betänkande 2002/03:SoU9 står att regeringen ännu inte har tagit ställning till den fortsatta behandlingen av kommitténs förslag. Frågesvaret klargör på intet sätt vilka åtgärder regeringen och socialministern ämnar vidtaga med anledning av utredningens förslag. I samma frågesvar skriver socialministern att en stor del av förslagen ligger inom huvudmännens ansvarsområden och att det därför finns möjlighet att där beakta förslagen. vill jag dock peka på att utredningen kom till på initiativ av regeringen och att kommittédirektiv också utfärdades av regeringen. Man hade därför kunnat förvänta sig en snar beredning och förslag till effektiva åtgärder. I en nyligen gjord enkät uppgav av de medicinskt ansvariga sjuksköterskorna att av patienterna i särskilda boenden kunde få effektivt smärtstillande utan att behöva åka till sjukhuset. Enkäten visade också att endast hälften av patienterna kunde få extravak när livet lider mot sitt slut. För många som befinner sig i livets slutskede är situationen inte acceptabel. För värdig vård krävs mer. Mina frågor till socialministern blir därför: 1.Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att stärka den palliativa vården? Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att fullfölja förslagen i betänkandet Värdig vård i livets slutskede?
ip · GQ10292 · 2003-04-16 00:00:00 — Interpellation 2002/03:292 av () till finansminister om ersättning för statliga uppdrag Statsministern har i olika sammanhang talat om att företagare som kommer på en bra idé och vill förverkliga den ska man värna om. De ska få hjälp att starta företag och få bra villkor över huvud taget. När man sedan börjar granska de förmåner en företagare får i olika sammanhang och som regeringen har det ansvaret för kan man bli överraskad över hur illa verkligheten stämmer med de fina orden i högtidstalen. Företagarna betraktas snarare som utsugare och fifflare än som hjältar som ska ha samhällets stöd. Här följer några exempel som jag funnit när jag gått igenom vilka skillnader som finns mellan enskilda företagare och anställda. Den som blir förälder får ersättning med en ersättningsnivå lika med sjukpenningen. En anställd antas arbeta ca om man räknar bort semester och helgdagar. En egen företagare beräknas arbeta . Det innebär alltså att en egen företagare inte alls får samma ersättning per dag som den som är anställd. Samma regler finns för den företagare som är sjukskriven eller dum nog att ta ett statligt uppdrag. Som jämförelse kan nämnas att en person med en årsinkomst på ca får i ersättning för ett uppdrag i landsting eller kommun ca i ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Samma person får ca för ett uppdrag åt staten. Regeringens handlande talar ett tydligt språk. Företagare ska hållas efter så att de inte får ut mer än absolut nödvändigt av staten i olika sammanhang. På något annat sätt kan inte reglerna tolkas. Med ledning av ovanstående frågar jag finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att egenföretagare ska jämställas med den anställde när det gäller ersättning för statliga uppdrag?
ip · GQ10293 · 2003-04-16 00:00:00 — Interpellation 2002/03:293 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om gymnasiets fjärde år Gymnasieskolans betygssystem och antagningssystemet till högskolan har som bekant ett stort antal brister. Dessa brister har tagit sig uttryck i att alltfler elever som går ut från gymnasiet fortsätter till komvux för att komplettera sina betyg för att på så sätt kunna komma in på den högskoleutbildning de är intresserade av. Ofta handlar det om att läsa upp A-kurser i ämnen där man fått ett bättre betyg i B-kursen. Till exempel om man fått VG i Matematik A och ett MVG i Matematik B så är det uppenbart att man i stort har de kunskaper som krävs för ett MVG också i Matematik A. Antagningssystemet till högskolan är tyvärr utformat så att det väger lika tungt hur man låg till i första ring på gymnasiet som när man lämnar gymnasieskolan. Det rimliga borde vara att enbart de kunskaper man har när man slutar gymnasiet ska ligga till grund för det jämförelsetal som används för att söka in på en högskoleutbildning. Dagens system är orättvist och det känner naturligtvis eleverna av. De gör vad de kan för att få sina A-betyg uppvärderade eftersom dessa betyg inte talar om vilken kunskap de har. Följden blir att komvuxplatser upptas av elever som redan har tillgodogjort sig undervisningen. Dessa elever tar då platser från dem som egentligen skulle behöva utbildningen. Detta är ett enormt resursslöseri både med pengar och ungdomars tid. Få saker är så ostimulerande som att sitta och lära sig saker som man redan kan. Mycket talar för att ett system med ämnesbetyg i stället vore att föredra framför dagens kursbetyg. I den gymnasieskola som liberalerna vill ha skulle ämnesbetyg passa bra @ men det kanske inte är lika enkelt i den socialdemokratiska modellen. Vi liberaler skulle även vilja ändra antagningssystemet så att det blir mer rättvist. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stävja utvecklingen att alltfler ser sig tvugna att komplettera sina gymnasiebetyg inom komvux för att kunna bli antagna till högskolan?
ip · GQ10295 · 2003-04-16 00:00:00 — Interpellation 2002/03:295 av () till statsrådet om rätten att bära slöja Vid ett flertal tillfällen har muslimska kvinnor som valt att bära slöja utsatts för kränkande behandling och diskriminering. Ofta sker det vid ansökningstillfällen eller på arbetsplatsen. fick höra av den nya enhetschefen i ett äldreboende i att man helt enkelt inte skulle ha slöja på jobbet, fick inte bli programledare för på grund av sin slöja och fick kalla handen av kvinnliga bilkåristers riksförbund. Detta är de få fall vi känner till, de få fallen som blir offentliga. Jag möter ofta muslimska kvinnor som blir negativt särbehandlade på grund av att de valt att bära slöja. Uppenbarligen ger befintlig lagstiftning inte tillräckligt skydd. vet inte många vilket skydd dagens lagstiftning ger och vart man ska vända sig. Det är tyvärr lika vanligt att muslimska kvinnor diskrimineras i offentlig sektor som i privat sektor. Det är allvarligt då den offentliga sektorn egentligen borde vara en förebild och gå i spetsen för att öka mångfalden och öppenheten. Mina frågor till statsrådet är: 1.Hur kommer statsrådet att agera för att stärka skyddet för diskriminerade och utsatta muslimska kvinnor? 2.Hur kommer statsrådet att verka för att fler kvinnor informeras om sina rättigheter och det skydd lagen ger? 3.Vad kommer statsrådet att göra för att se till att chefer på arbetsplatser och rekryteringspersonal inte systematiskt utsätter kvinnor som väljer att bära slöja för denna kränkande särbehandling?
ip · GQ10297 · 2003-04-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:297 av () till statsrådet om samordningen arbetsmarknadspolitiken Den bristande samordningen i dagens arbetsmarknadspolitik riskerar att få ödesdigra konsekvenser exempelvis när det gäller att skyndsamt och effektivt förstärka vårdsektorn med ytterligare personal. Ett exempel från visar klart och tydligt några av de brister som dagens arbetsmarknadspolitik bär på. drabbades hårt av telecomkrisen. En rad åtgärder har därför satts in för att hjälpa tidigare telecomanställda att komma tillbaka till arbetslivet, men få av dessa har haft tillfredställande resultat. Bland annat har anställda som sagts upp från erbjudits att ingå i ett så kallat omställningsprogram, vars syfte är att hjälpa de drabbade personerna att hitta ett nytt arbete eller en lämplig omskolningsutbildning. har 13 av deltagarna i programmet anmält sitt intresse att omskola sig till undersköterskor, vilket är att betrakta som ett välkommet personaltillskott till vården. Enligt den kommunala vuxenutbildningen skulle det kosta ca att utbilda samtliga 13 personer. Men varken arbetsförmedlingen i eller länsarbetsnämnden har visat sig villiga att finansiera utbildningen. Båda myndigheterna motiverar sina ställningstaganden med argumentet att det inte finns några garantier för att personerna i fråga kommer att få något arbete. chef i är dock av motsatt uppfattning och menar tvärtom att dessa personer med största sannolikhet kommer att få arbete direkt efter genomförd utbildning. Som alla vet råder det stor efterfrågan på utbildad personal i vården i hela landet, inte minst i gävletrakten, och mot bakgrund av detta är länsarbetsnämndens beslut givetvis djupt olyckligt. Exemplet ovan blottlägger de stora brister som finns i dagens arbetsmarknadspolitik. Till bilden hör att i tvingas lämna tillbaka till staten, pengar som just är öronmärkta till åtgärder för omskolning av arbetskraft. Med facit i handen kan vi därför konstatera att den bristande samordningen i dagens arbetsmarknadspolitik lett till att vårdsektorn inte får den förstärkning av personal den har ett så starkt behov av som personer som vill omskola sig till ett bristyrke inte får möjlighet att göra det. Mot bakgrund av det ovan nämnda vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han planerar att vidta för att förbättra samordningen i dagens arbetsmarknadspolitik.
ip · GQ10299 · 2003-04-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:299 av () till försvarsminister om svensk försvarsindustris internationella konkurrenskraft I samklang med en förändrad omvärld och en förändrad hotbild genomgår det svenska försvaret tillbaka en omställningsprocess från ett traditionellt invasionsförsvar till ett modernt och flexibelt närverksförsvar. Det ställer stora krav på samverkansförmåga med andra länders system och avsevärd utveckling av teknik och materiel. ligger långt fram vad det gäller samverkan och denna utveckling ska fortgå. Detsamma måste också gälla den svenska vapenindustrin. Försvarsindustrin utvecklar och producerar material som Försvarsmakten efterfrågar. De svenska företag som är verksamma i vapenindustrin är viktiga för landets säkerhet och bör stödjas. Min fråga till ministern är vad ministern avser att vidta för åtgärder för att stärka svensk försvarsindustris internationella konkurrenskraft och förmåga att möta försvarsmaktens behov.
ip · GQ10300 · 2003-04-22 00:00:00 — Interpellation 2002/03:300 av () till näringsminister om prostitution som näringsverksamhet En kvinna i har fått F-skattsedel för att bedriva näringsverksamhet i form av prostitution, detta trots att det enligt lagen är ett brott att köpa tjänster av en prostituerad. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av att det är möjligt för skattemyndighet att lämna F-skattsedel för verksamhet som är olaglig?