ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10194 · 2003-12-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:194 av () till socialminister om behandling av elöverkänsliga är behandlingen av elöverkänsliga i det närmaste obefintlig. Elöverkänsliga skickas av försäkringskassorna på utredning, bland annat på . Hittar man inga traditionella sjukdomar som man kan behandla får patienten ett erbjudande om psykoterapi och inget mer. Vi lever i ett mycket komplext samhälle och ingen känner i sin helhet dess konsekvenser för människor, djur och natur. Ny teknik, nya kemikalier, tungmetaller, strålning är en del av vardagen och påverkar självklart oss människor, djur och natur olika. För att vinna ökad kunskap om konsekvenserna av vår livsmiljö är det nödvändigt att med öppna ögon pröva samband mellan miljö och hälsa. Det kräver dock att de som söker behandling för till exempel elöverkänslighet tas på allvar och att formerna utvecklas så att kunskap byggs upp i syfte att ge patienterna verksam behandling. I har en specialutrustad klinik inrättats för att möta de komplexa sjukdomar som hänger samman med olika sjukdomar som till exempel psoriasis, atopiskt eksem, allergier, multipel känslighet och elöverkänslighet. Genom framgångsrik behandling har både ny kunskap kunnat utvecklas och människor fått stöd av de tyska försäkringskassorna för att få en adekvat vård. Självklart står det landstingen helt fritt att inom ramen för sitt uppdrag initiera motsvarande specialkliniker i , men frågan är om regeringen inte också har ett ansvar för att säkerställa att det i någon del av landet finns en specialklinik där människor med miljörelaterade sjukdomsbilder får möta en samlad kompetens. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att säkerställa att människor från hela landet får tillgång till en samlad kompetens syftande till att möta olika miljörelaterade sjukdomsbilder? Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att stärka forskningen kring "otraditionella" sjukdomar som elöverkänslighet för att bygga upp kunskap om de nya sjukdomarna och sambanden miljö och hälsa?
ip · GR10195 · 2003-12-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:195 av () till justitieminister om beslag ur biobanker med mera I ett inlägg på under rubriken påstod socialminister att jag undanröjer tilltron till rättsstaten när jag hävdar att polisen hade rätt att beslagta blodprovet ur . Bakgrunden är välkänd. Efter det tragiska mordet på utrikesminister kom polisen @ efter inledande felsteg @ att starkt misstänka en 24-årig person vars identitet man kände till. Då fattade man beslut om att ta i beslag vederbörandes blodprov från . Visst är det så att lagen om biobanker inom hälso- och sjukvården anger vad som är ändamålet med . Men är det så att detta hindrar att ett prov ur biobanken tas i beslag som led i en brottsutredning? 1§ får vilket föremål som helst, som skäligen kan antagas äga betydelse för utredning av brott tas i beslag. har efter viss tövan gjort bedömningen att sjukhuset inte begått något fel i och med det utlämnade blodprovet. har också efterlyst regeringens syn på rättsläget. Det är dags att regeringen ger oss den. Men det är också en allvarlig anklagelse som socialministern uttalat. Delar justitieministern sin regeringskollegas uppfattning att min åsikt i denna fråga är ägnad att minska tilltron till rättsstaten? Jag anser vidare att frågan om införandet av ett heltäckande DNA-register bör utredas. Ett sådant kan inte anses integritetskränkande, då det omfattar alla i landet. Inte heller kan det missbrukas till exempel av en försäkringsgivare för att undersöka förekomsten av ärftliga sjukdomar eller dylikt. Ett sådant register skulle däremot kunna vara mycket effektivt för att motverka brott som till exempel våldtäkt, där gärningsmännen lämnar spår som snabbt kan identifiera dem. Om ett barn har kidnappats och man misstänker att det förts någonstans där man hittar spår i form av blodfläckar, hårstrån eller liknande skulle ett sådant register kunna innebära att barnet kan räddas. Vi kan inte, menar jag, avstå från att använda en möjlighet som teknikens utveckling ger och som inte kan anses integritetsskadligt, när det finns så mycket att vinna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta med anledning av rättsläget när det gäller beslag ur biobanker som till exempel ? Är justitieministern beredd att utreda frågan om ett för landet heltäckande DNA-register?
ip · GR10196 · 2003-12-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:196 av () till justitieminister om krångliga regler för småföretagen Det är mycket vanligt att revisionsbyråer också biträder företag med råd och tjänster i samband med bokföringen. Små och medelstora företag, och särskilt invandrarföretagare, är ofta mycket beroende av den information och de råd de får från sin revisor. Denna hjälp vill nu regeringen förbjuda. I promemorian Några frågor om revision framgår att vill skärpa aktiebolagens regler om så kallad byråjäv så att ett företag inte ska få bidra med bokföringsråd och bedriva revision hos samma kund. Förslaget har varit ute på remiss och fått svidande kritik från tunga remissinstanser som: Föreningen auktoriserade revisorer (), och . Svenska småföretag bär redan på en tung regelbörda. Skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna kostar ett mindre svenskt företag ca per anställd i administration. Ska vi få fler små och växande företag i behöver vi färre och enklare regler, inte fler och dyrare. Min fråga till justitieminister är därför: Vad tänker Du göra för att se till att arbetet för starkare revision inom näringslivet inte leder till en ännu tyngre regelbörda och högre kostnader för småföretagare?
ip · GR10197 · 2003-12-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:197 av () till justitieminister om fortsatt centralisering av rättsväsendet Ett väl fungerande och närvarande rättsväsende är grundläggande för en rättsstat. Människor måste känna tilltro till att polisen kan beivra brott, att man kan få svar när man som medborgare söker hjälp. Människor måste känna tilltro till att den dömande makten fungerar. känner alltfler att rättssystemet dragit sig tillbaka. Avstånden har på i stort sett alla nivåer ökat och många är de som uppfattar att de blivit så stora att man måste forma sina egna system. Det må gälla i där människor sluter sig samman för att själv upprätthålla ordning i vardagen och beivra brott eller det må gälla i där frågan väckts om att medborgarna måste gå samman för att hindra brott. I båda fallen är det uppenbart att polisens resurser inte räcker till. Den pågående centraliseringen har synts tydligt inom polisväsendet som plogar för det övriga rättssystemet. I dess spår följer åklagare, domstolsverk och andra efter. hörs förslag om att samordna länskommunikationscentralerna till några få platser. I har vi otaliga exempel på att dagens centraliserade lösning inte fungerar. När nu förslag väcks om ytterligare centralisering så uppkommer frågan om vad som är den politiska avsikten. Är det så att välfärdens finansiella bekymmer ska mötas genom avvänjning, genom att göra avstånden så stora att människor lär sig att inte efterfråga till exempel polis? Måhända blir då de så kallade kommunikationscentralerna en strategisk resurs för att nå målet. När man har suttit i telefonkö tills brottet är färdigt, när man aldrig kommer fram eller om man gör det möts av beskedet att det inte finns någon tillgänglig polis @ drar människor slutsatsen att det är lönt att ringa. Därmed minskar behovet av polisens resurser och därmed också belastningen på rättsväsendet i övrigt. Frågan är vad som händer med rättsväsendet och människors tilltro till att det fungerar. Om den tilltron sviktar så följer i dess spår behovet av andra åtgärder, som i eller i . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att möta centraliseringen inom rättsväsendet och risken för att det påverkar tilltron till att detsamma fungerar? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förhindra att en fortsatt centralisering sker inom polisväsendet utan föregående analys och prövning av den samlade utvecklingen inom hela rättsväsendet? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkra att en samlad politisk prövning av rättsväsendets centralisering genomförs?
ip · GR10198 · 2003-12-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:198 av () till utrikesminister om och kollektivbestraffningar En av de allvarligaste kränkningarna av folkrätten, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar som den israeliska regeringen är ansvarig för är de utomrättsliga avrättningarna och kollektivbestraffningarna av släktingar och grannar till "misstänkta". Detta var brott mot folkrätten som förre utrikesministern tog upp med . har enligt uppgifter i den amerikanska regeringen börjat använda samma metoder som staten använder i sin region, i , och vad vi informeras om, även i grannland . använder sig av mordpatruller i och som genomför utomrättsliga avrättningar. tillfångatar släktingar till "misstänkta". Bägge metoder användes också flitigt av . Dessutom har börjat spärra av irakiska byar/städer med taggtråd och "checkpoints" på samma sätt som vi känner igen från ockuperade och och annekterade östra . Hur avser utrikesministern att agera för att få att inte utföra utomrättsliga avrättningar? Hur avser utrikesministern att agera för att få att inte tillgripa utomrättsliga kollektivbestraffningar? Vilken form av sanktioner kan utrikesministern överväga att verka för om tillgriper utomrättsliga avrättningar?
ip · GR10199 · 2003-12-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:199 av () till näringsminister om elnätets brister på landsbygden Det har blivit vinter igen. Med vintern kommer de tillbaka. Ingen vet när eller var. Men hur det blir är man ganska säker på. Det enda man med säkerhet kan säga är att de kommer förr eller senare, . De drabbar oftast landsbygdsbefolkningen och leder till mörker, kyla och andra obehag för både människor och djur. Lantbrukarens kor fryser, törstar och lider när inga maskiner kan användas, vilket är djurplågeri. Industrierna ligger öde, om företagen inte har egna sätt att slippa de som drabbar gård och stuga. Med "de" menar jag naturligtvis elavbrotten som likt influensan återkommer i dessa tider. När de första av vinterns vindpustar fläktar och de första snöflingorna faller över kraftbolagens elledningar, då vet man att strömavbrotten nalkas. Näringsministern har hoppats att kraftbolagen kunnat lösa problemen med ständiga elavbrott men väldigt lite har gjorts för att avhjälpa dessa allvarliga driftsstörningar i elförsörjningen. Min erfarenhet är utan godtagbara resultat i de värmländska kommunerna. Det är oerhört viktigt för näringslivet med en trygg elförsörjning året runt. Samma som med vägnätet, där regeringen inte heller lever upp till löftena. Om näringslivet måste budgetera för ständiga produktionsbortfall då strömmen försvinner så minskar viljan att investera i anläggningar där produktionen kan riskera att stoppas på grund av att arbetsplatsen står utan elförsörjning. Det är svårt att hindra avfolkningen av landsbygden och situationen underlättas knappast av att de som bosätter sig utanför storstaden måste förbereda sig för ständiga avbrott i elförsörjningen. En säker elförsörjning och framkomliga vägar året runt i hela landet är en självklarhet som måste tryggas av det offentliga. För att få människor och företag att känna förtroende för en tillvaro i landsbygden krävs att elförsörjningen är säker. Trots vackra ord om en förbättring av elförsörjningen händer samma sak igen. Var bestod förbättringarna i då om det nu i alla fall inträffar? Alla de hushåll och företag som återigen blev utan ström litar nog inte längre på att problemen är åtgärdade. Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att driftsstörningarna i elförsörjningen ska åtgärdas? Är näringsministern beredd att skärpa reglerna för elleverantörerna för att på så sätt framtvinga förbättringar i elförsörjningen?
ip · GR10200 · 2003-12-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:200 av () till justitieminister om efterförtäring av alkohol interpellerade jag justitieministern i fråga om alkoholintag i samband med en trafikolycka, även kallat eftersupning. Jag frågade då ministern om han avsåg ta fram en svensk lagstiftning om eftersupning. Enligt min mening krävs det åtgärder för att komma till rätta med det faktum att det i är möjligt att begå trafikförseelser och undkomma rattfylleristraff genom att inta alkohol efter det att en olycka inträffat. I vårt grannland finns i enlighet med vad som tidigare påpekats lagstiftning mot detta. Justitieministern svarade i interpellationsdebatten att han inte var beredd att överväga en kriminalisering av efterförtäring av alkohol och redogjorde också för sina skäl för ställningstagandet. I ett TT-meddelande daterat är tongången en annan. Enligt detta vill justitieministern se över reglerna kring eftersupningen. Justitieministern säger till journalisten att: "Det finns människor som går fria genom att säga att de drack efter att de var inblandade i en olycka. Jag vill att det ska finnas regler som säger att du inte får dricka alkohol om det finns anledning att tro att du hamnar i en polisutredning inom . I finns det sådana regler. Jag tror att deras tidsgräns är ." Jag förmodar med anledning av uttalandet att justitieministern glädjande nog ändrat uppfattning i denna fråga. Om ministern nu vill att det ska finnas regler som liknar den norska lagstiftningen krävs ett agerande i frågan. Jag vill med anledning av detta ställa följande fråga: Avser ministern att ta fram en svensk lagstiftning om eftersupning?
ip · GR10201 · 2003-12-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:201 av () till finansminister om införsel av alkohol och folkhälsoundantaget Bakgrunden till den restriktiva svenska alkoholpolitiken är det direkta sambandet mellan den samlade alkoholkonsumtionen och risken för missbruk. Den svenska linjen inom EU har därför varit att med hänvisning till EU:s så kallade folkhälsoundantag begära att vårt land skulle ha rätt att behålla de införselkvoter för alkohol, som gällde vid EU-inträdet. Det är därför med stor besvikelse vi tvingats konstatera att folkhälsofrågorna fått ge vika för kravet på frihandel mellan medlemsländerna också när det gäller alkohol. har därför efter förhandlingar med EU tvingats acceptera att införselkvoterna successivt trappas upp och att det svenska undantaget avvecklas helt från . sänker grannländer som och sina alkoholskatter kraftigt. Bakgrunden till deras beslut är detsamma som det åberopat när vi tidigare sänkt vissa alkoholskatter: höga införselkvoter och närhet till länder med betydligt lägre alkoholskatter. Trycket på att sänka sina alkoholskatter är stort och ökar sannolikt än mer när de baltiska länderna med sina låga alkoholskatter blir medlemmar i . De farhågor, som många av oss kände inför de förändrade införselreglerna har inte kommit på skam. I köps en mycket stor del av alkoholen utanför och också från anordnas i allt högre utsträckning så kallade spritturism till de länder som har lägre alkoholskatter än . Konsumtionen ökar markant och införseln av alkohol tar sig drastiska uttryck. Bilar med överlast av ölburkar, sprit och vin är det praktiska uttrycket för EU:s bidrag till svensk alkoholpolitik. har en av de svenska ölproducenterna visat att de nya införselreglerna inte bara leder till en drastisk ökning av den lagliga införseln av alkohol, utan också medverkat till en kraftig ökning av den illegala införseln. I hägnet av de extrema införselreglerna förefaller ett stort antal langare och restaurangägare ha smugglat in omfattande mängder alkohol för försäljning. Så här kan det inte fortsätta. Alkoholproducenternas ambition är klar. De vill bryta den absurda situationen genom kraftiga sänkningar av alkoholpriserna. Men detta löser inga problem. En kraftig sänkning av alkoholskatter och alkoholpriser bidrar enbart till en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen. Eftersom vi vet att det finns ett direkt samband mellan alkoholkonsumtionen och missbruket vet vi att kraftigt sänkta alkoholpriser ytterst går ut över människor med större benägenhet att falla offer för missbruk än andra. De som kanske drabbas allra hårdast är deras barn och andra anhöriga. I sitt yttrande över förslaget till ny , liksom i sitt beslut med anledning av socialutskottets betänkande, 2003/04SoU1, markerar tydligt att måste driva kravet på att folkhälsoundantaget beaktas vid införsel av alkohol. Vi har tvingats acceptera att inte tagit folkhälsoundantaget på allvar. har vi en så stor del av facit att det finns skäl att aktualisera frågan på nytt. Jag vill därför fråga om finansministern är beredd att åter aktualisera krav på begränsad införsel av alkohol.
ip · GR10202 · 2003-12-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:202 av () till finansminister om skatt för vissa stiftelser Efter en dom om Sjömanshem i Regeringsrätten (RÅ 2001 ref. 17) har skattemyndigheterna i börjat ifrågasätta de ändamål som stiftelser delar ut bidrag till. har skattemyndigheterna inriktat sig på att kontrollera till vilken grad stiftelserna delar ut bidrag. Enligt lagen finns det sex olika områden som är så kvalificerade att skattefrihet medges. Dessa är: vård och uppfostran av barn, undervisning och utbildning, vetenskaplig forskning, hjälpverksamhet bland behövande, nordiskt samarbete samt stärkande av försvar. Med anledning av att skattemyndigheterna börjat kontrollera ändamål i stället för grad av givande har en rad underliga effekter uppstått. Vård och uppfostran av friska barn har underkänts som kvalificerade medan vård av friska barn är det. Andra organisationer som drabbats av den nya och hårdare bedömningen arbetar med sjukdomar, gamla och kvinnomisshandel. Min fråga till finansministern är därför: Vad avser finansministern att göra för att även ändamål som rör sjuka barn, misshandlade kvinnor, gamla och sjuka ska kunna betecknas som kvalificerade och därför kunna få bidrag från begränsat skattskyldiga stiftelser?
ip · GR10203 · 2003-12-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:203 av () till statsrådet om självmord bland sverigefinnar I en interpellation för nästan exakt tog jag upp den ojämlikhet som råder när det gäller hälsa. Jag pekade då framför allt på skillnaderna i hälsa mellan svenskar och sverigefinnar. Vi kan konstatera att har en folkhälsoproposition lagts där dessa frågor berörts men få saker har skett konkret. nås vi ånyo av forskning som visar på stora skillnader i den psykiska hälsan mellan svenskar och sverigefinnar. vid har i sin forskning visat att självmordsstatistiken bland sverigefinnar är skyhög. Under perioden 1980@1990 begick en sverigefinne självmord. Finländare visar, enligt , tillsammans med östeuropéer en ökad självmordsrisk jämfört med i ursprungslandet boende landsmän och svenskfödda i . Den sänkning av självmordsfrekvensen som skett i generellt har inte skett bland sverigefinnarna. anser att tillgången till läkemedel inte kommer att påverka sverigefinnarnas självmordsfrekvens utan det handlar i stället om möjligheter till vård och psykoterapi på sitt modersmål. Något som också inverkar är att det finns ett mönster hos sverigefinnar att inte söka hjälp. Jag kan konstatera att regeringen i folkhälsopropositionen och inom hälso- och sjukvårdspolitiken berör temat utrikesfödda och ohälsa. Men det är högst styvmoderligt och vad gäller sverigefinnar, som är den största nationella minoritetsgruppen i , än mindre, trots att man länge vetat att till exempel självmordsfrekvensen är betydligt högre i denna grupp än bland andra i . Den sverigefinska minoriteten är i många avseenden osynliggjord. Den självmordsfrekvens som råder inom denna grupp är självfallet inget etniskt drag som därmed skulle kunna bortförklaras, utan den beror på de omständigheter som sverigefinnarna lever i, i . För att råda bot på detta krävs det en politisk vilja, vilket docent också pekar på. Jag vill fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förebygga och minska självmorden bland sverigefinnarna? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att uppmärksamma sverigefinnarnas hälsosituation och behov ur ett folkhälsoperspektiv?
ip · GR10206 · 2003-12-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:206 av () till socialminister om situationen för unga och medelålders dementa Demenssjukdomar blir allt vanligare i . Det finns ca 150000 demenssjuka i vårt land. insjuknar 20000 personer. Demenssjukdomar är tydligt åldersrelaterade men även personer kan drabbas av Alzheimers sjukdom, vaskulär demens, frontallobdemens och Huntingstons chorea som är en demenssjukdom som drabbar nästan bara yngre personer. Enbart i beräknas 1300 yngre och medelålders lida av demenssjukdom. Demens är en grym sjukdom både för dem som är sjuka och för deras anhöriga. Att se en person tappa fotfästet i tillvaron är mycket svårt. Det är viktigt att tvätta bort skamkänslan och få de insjuknade att söka vård . Ett problem i sammanhanget är att många kommuner inte känner till de speciella behov av omsorg och boende som yngre och medelålders fysiskt demenssjuka har. Demensboende och passande dagverksamhet finns bara på ett fåtal platser i landet och den sjuke hänvisas ofta till samvaro med äldre dementa. Med hänvisning till dessa fakta vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra informationen om yngres och medelålders demenssjukdomar? 2.Hur ska, enligt ministerns bedömning, de som drabbas av demenssjukdomar, samt deras anhöriga, kunna bli omhändertagna på ett bättre sätt än vad som sker ?
ip · GR10207 · 2003-12-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:207 av () till statsrådet om det framtida samarbetet med anförde statsrådet i sitt förstamajtal i följande uppmaning till : "Vill ni fortsätta att samarbeta med socialdemokratin efter nästa års val måste ni en gång för alla mönstra ut kommunismen och kommunisterna. Ni måste städa upp i garderoben, vädra ut och göra rent hus. Vi socialdemokrater vill inte och tänker inte samarbeta med några kommunister i det nya seklet." En av dem som statsrådet pekade ut som kommunist i sitt tal var den nu tilltänkte blivande vänsterledaren, . "Han är inte vem som helst. Han är nummer två i sitt politiska parti. Han gör anspråk på att få leda efter nästa val. Han kallar sig själv för kommunist @ och kan ni tänka er; han gör det med stolthet. Han heter @ vänsterpartisten kommunisten." Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet om han avser att verka för ett fortsatt samarbete med även om blir vald till partiordförande.