frsrdg · GQ04RS2 · 2003-01-01 00:00:00 — årsredovisning för Årsredovisning för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av riksdagsstyrelsen. , talman (ordförande) () () () () () () () () () Per () Föredragande i riksdagsstyrelsen (riksdagsdirektör) Kostnader för verksamhetsgrenar 11 Ekonomisk översikt anslag 12 Planering av arbete 15 Ökad volym i riksdagsarbetet 16 Arbetet i kammaren 16 Stödet till ledamöternas arbete i utskott 17 Utskottskansliernas arbetsvolym under /02 17 Fler sammanträden i 19 Ökat antal originaltrycksidor 20 Information och service till ledamöterna 20 Utredningar och promemorior 21 Administrativt stöd till partigruppernas kanslier 23 Service och förvaltning 24 Analys av prestationer och resultat 24 IT-utbildning och support 25 Ledamöternas pensioner och inkomstgaranti 27 Arbetslokaler och arbetsmiljön 27 Fysisk arbetsmiljö - säkerhet 27 Information via Internet och massmedier 30 Från Riksdag & Departement 31 Frågor om och dess arbete 32 Informationsmaterial om och dess arbete 33 Information och tillgänglighet för grupper med särskilda behov 33 Information till förstagångsväljare 34 Politiskt neutral information om EU och medlemskap 35 Internationella besök av parlamentariker och tjänstemän 37 Resultaträkning (tkr) 39 Balansräkning (tkr) 40 Anslagsredovisning (tkr) 42 Redovisning mot inkomsttitel 43 Finansieringsanalys (tkr) 43 Noter (tkr) 46 Sammanställning över väsentliga uppgifter (tkr) 53 Viss försäljningsverksamhet (tkr) 54 Riksdagsstyrelsen 2002/2003 56 Arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen inom riksdagsförvaltningen har fortsatt . Kostnadsredovisningen har kopplats till målen och prestationerna. Resultatet kommer till uttryck i denna årsredovisning. kan en jämförelse göras när det gäller kostnader och intäkter för riksdagsförvaltningens fyra verksamhetsgrenar: beslutsprocessen, service och förvaltning, information till allmänheten och internationell verksamhet. Förvaltningen arbetar med att ta fram relevanta mått som kan användas för att mäta graden av måluppfyllelse i verksamheten. Som ett led i detta arbete finns i årsredovisningen en analys av prestationer och resultat samt olika indikatorer på måluppfyllelse, däribland resultatet av förvaltningens serviceenkät bland ledamöterna. Riksdagsvalet präglade på många sätt förvaltningens arbete . Ett drygt hundratal ledamöter slutade och började i i samband med riksdagsvalet . Ett särskilt valprojekt svarade för samordningen av förvaltningens insatser när det gällde praktiska frågor och introduktionen av nya ledamöter i . Ny teknisk utrustning upphandlades till alla ledamöter. Allmänhetens intresse för ökade markant och särskilda insatser gjordes för förstagångsväljarna och människor med särskilda behov. Den betydande ärendehanteringen i riksdagsarbetet under /02 kan till en del förklaras med att det var ett valår. Det finns dock tecken på att volymen i riksdagsarbetet ökar långsiktigt och att inriktningen av arbetet tar sig nya former. Det senare bl.a. som en följd av arbetet med att genomföra förslag. Analysen av förvaltningens prestationer och resultat inom beslutsprocessen försvåras av bristen på relevanta resultatmått och av att det i grunden är politiska avvägningar som styr processen. Emellertid fortsätter arbetet med att utveckla resultatredovisningen för beslutsprocessen och övriga verksamhetsgrenar. östra - RÖ: Utskott, enheten för riksdagstryck, del av socialdemokratiska riksdagsgruppen och del av dess gruppkansli. (bta). västra - RV: Huvudentré, allmänhetens entré, plenisal, talman, kammarkansli, press- och informationskansli. (bta). Godsmottagningen - GM: (bta). - MM: (bta). Ledamotshuset (Mars & Vulcanus) - L: Riksdagsledamöter, gruppkanslier för , liberalerna, och . (bta). Aglaurus (Brandkontorets hus) - AG: internationella kansli. (bra). - N: Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp och dess gruppkansli. (bra) exkl. butiksplan. Cephalus - C: , de grönas grupp-kansli, riksdagsförvaltningen. (bra) exkl. butiksplan. - M: , Informationsenheten, EU-upplys-ningen, Tidningen , , del av IT-avdelningen. (bra) exkl. butiksplan. Benämning Antal lägenheter Bta Kvarteret 53 Kvarteret Iason 22 Kvarteret Kvasten 31 Kvarteret Milon 17 (bta) Kvarteret Ormsaltaren 35 (bta) Kvarteret Jungfrun 12 Kvarteret Älgen 8 Kvarteret Spette 4 bta=area av mätvärda delar av våningsplan begränsad av omslutande byggnadsdelars utsida eller annan för mätvärdhet angiven begränsning. bra=area av nyttjandeenheter eller annan grupp sammanhörande mätvärda utrymmen, begränsad av omslutande byggnadsdelars insida eller annan för mätvärdhet angiven begränsning (enligt SS 02 10 52). Antalet anställda personer med tillsvidareanställning (inklusive långtidsvikariat) var 620 vid utgången av mot 604 vid utgången av . Antalet anställda har således ökat i förhållande till föregående år. var antalet årsarbetskrafter 548 mot 527 året innan. Anledningen till det ökade antalet årsarbetskrafter är såväl beslutade utökningar till följd av verksamhetens krav, bl.a. med anledning av förslag, som det faktum att personalomsättningen minskat med färre vakanser som följd. Att en del av de rekryteringar som gjordes under föregående år inte fått genomslag förrän har också bidragit till den redovisade ökningen av årsarbetskrafter. Inhyrda tjänster har endast anlitats i begränsad utsträckning. hade vid slutet av året 373 kvinnor och 247 män anställda, vilket innebär samma fördelning mellan kvinnor och män som föregående år. Anställningstid fördelat på kvinnor och män Avdelning K M Totalt Riksdagsdir., KK, , Info, RIK 104 45 149 Utskotten, 79 42 121 Adm. kontoret, ledning och stab 30 10 40 Avd. för intern service 79 73 152 Avd. för kunskapsförsörjning 57 38 95 IT-avdelningen 24 39 63 Totalt 373 247 620 Genomsnittlig anställningstid totalt Antalet anställda fördelat på ålder och kön Intervall ålder K M Totalt 0-24 5 4 9 25-29 24 17 41 30-34 40 23 63 35-39 54 46 100 40-44 49 40 89 45-49 31 26 57 50-54 54 41 95 55-59 79 35 114 60- 37 15 52 Totalt 373 247 620 Antalet anställda fördelade på avdelning och kön Avdelning K M Totalt Riksdagsdir., KK, , Info, RIK 104 45 149 Utskotten, 79 42 121 Adm. kontoret, ledning och stab 30 10 40 Avd. för intern service 79 73 152 Avd. för kunskapsförsörjning 57 38 95 IT-avdelningen 24 39 63 Totalt 373 247 620 Den registrerade övertiden var ca mot ca föregående år. Övertidsuttaget visar en fortsatt minskning. Flera anställda har avstått rätten till övertidsersättning mot en högre fast lön. 68 personer har nyanställts på tillsvidareanställning eller långtidsvikariat. har 52 personer slutat sin anställning, varav 13 med pension. Personalomsättningen var , vilket är flera procentenheter lägre än året innan. Den genomsnittliga sjukfrånvaron ökade från 15 per anställd. Sjukdomar relaterade till muskler, axlar och leder utgjorde en stor del av sjukskrivningarna medan stressrelaterade sjukskrivningar fortfarande utgjorde en mindre del av sjukskrivningsorsakerna. En fortsatt satsning på och utveckling av friskvårdsarbetet inom riksdagsförvaltningen har genomförts, bl.a. för att stimulera till åtgärder för att främja hälsa och välbefinnande men även för att förebygga sjukskrivningar och ohälsa. Ett brett utbud av aktiviteter inom friskvårdsområdet har erbjudits och möjligheterna till friskvård har tagits till vara av många, såväl anställda som riksdagsledamöter. Avtal om företagshälsovård för riksdagsanställda och riksdagsledamöter har träffats med en ny samarbetspartner. Det förebyggande arbetet, när det gäller de psykosociala arbetsmiljöfaktorerna, har utvecklats och intensifierats ytterligare (i samverkan med företagshälsovården). Arbetsmiljöfrågorna kommer alltmer i fokus, och betydelsen av en god arbetsmiljö blir allt större. Riktade hälsokontroller har erbjudits såväl riksdagsledamöter som anställda enligt en särskild plan. har också en fortsatt satsning gjorts på den ergonomiska uppföljningen av de enskilda arbetsplatserna. I samverkan med företagshälsovården har också en chefsutbildning inom arbetsmiljöområdet genomförts. Ett introduktionsprogram har genomförts för alla nyanställda. Utöver en obligatorisk del består programmet av ett tiotal valfria seminarier, och totalt har ca 55 anställda deltagit. En särskild introduktion för nytillträdda chefer har också genomförts. jämställdhetsplan tas fram i samverkan med de fackliga organisationerna innan den fastställs. Ett av de uppsatta målen för jämställdhetsarbetet är att bereda kvinnor och män likvärdiga möjligheter till kompetensutveckling och karriärutveckling. En uppföljning av externa ut bildningsdagar 2002 visar att kvinnor i genomsnitt har och män . Vad gäller interna utbildningsdagar har rapporterats för kvinnorna och 1,7 för männen. Arbetet med jämställdheten innebär också att rekryteringen genomförs på ett sådant sätt att en jämn könsfördelning uppnås inom samtliga yrkesområden, på chefsnivåer samt i projektgrupper eller andra tillfälliga arbetsgrupper. arbetsorganisation och arbetssätt skall möjliggöra för anställda att förena arbete och föräldraskap. I samband med lönerevision 2002 riktades särskild uppmärksamhet mot kvinnodominerade områden. En policy mot sexuella trakasserier har fastställts . Policydokumentet innebär att riksdagsförvaltningen inte tolererar sexuella trakasserier samt att alla medarbetare har rätt att behandlas med respekt för sin personliga integritet och att arbeta i en miljö som är fri från sådana trakasserier. En särskild stödgrupp har bildats och även utbildats för att kunna ge stöd och råd till dem som drabbas. De anställdas kompetens är grunden för verksamhetens framgång. Inom riksdagsförvaltningen finns många olika yrkesgrupper med olika kompetensprofiler. Att upprätthålla och förnya kompetensen hos de olika personalkategorierna är därför viktigt. har bl.a. ålagt utskotten nya arbetsuppgifter, och det är angeläget att det finns kompetens i organisationen för att utföra dessa uppgifter. För att säkerställa att har rätt kompetens har kompetensprofiler tagits fram bl.a. för tjänster som föredragande och för utskottsassistenter. Dessa profiler har lagts till grund för de utvecklingsprogram som har tagits fram. Målet är att utveckla kompetensprofiler för de flesta tjänstekategorierna och utvecklingsplaner för dessa. har fått ett tiotal nya chefer som har genomgått ett särskilt utvecklingsprogram. För att utveckla sitt ledarskap har de chefer som har erfarenhet erbjudits s.k. ledarträning/handledning i grupp. Handledning och bearbetning av ledarskapssituationer bidrar till den gemensamma ledarskapskulturen i riksdagsförvaltningen. Cirka 16 chefer har deltagit. Den utvärdering av verksamheten som gjorts visar att alla är mycket nöjda. I det utvecklingsprogram för cheferna som påbörjades ingår bl.a. att cheferna skall få vissa "verktyg", metoder och teorier som kan vara till hjälp för dem i deras ledarskap. har därför anordnat ett antal seminarier med olika teman för cheferna. Följande seminarier har anordnats . deltagare 2 21 Det svåra samtalet 2 21 Grupper och gruppers utveckling ur ett chefsperspektiv 1 18 Etik och ledarskap 1 33 Chefens roll vid uppkomst av stress 1 13 Bland andra insatser inom kompetensutvecklingsområdet för de anställda kan nämnas utbildning i projektledning liksom utbildning i processmodulering. I båda utbildningarna deltog 16 medarbetare. Språkcirklar har bedrivits i engelska och franska där 114 anställda har deltagit. Också intensivutbildningar i engelska och franska har genomförts i respektive med sammantaget ett fyrtiotal deltagare. För att höja kunskapen om riksdagsarbetet anordnades inför riksdagsvalet ett seminarium på temat . Ett hundratal medarbetare kom till seminariet. Kurser i offentlighet och sekretess har också anordnats för de anställda, liksom utbildning inom området offentlig upphandling. För att förbättra kunskaperna i svenska för redan anställd personal som inte har svenska som modersmål har riksdagsförvaltningen även anordnat en kurs i svenska språket. I kursen har ett tiotal anställda deltagit. satsning på kompetensutveckling utgörs dels av ovanstående centrala insatser, dels av enhetsspecifika. Totalt har riksdagsförvaltningen använt ca för kompetensutveckling, för enhets- och kanslispecifika insatser och för centrala insatser. Totalt uppgick kompetensutvecklingen till av riksdagsförvaltningens förvaltningsanslag. Kompetensutvecklingsinsatser på enhetsnivå avspeglar den verksamhet som bedrivs på enheten eller kansliet. Bland dessa finns det dock några generella insatser som EU-kurser och utbildningar inom IT-området. Praktiktjänstgöring vid EU har genomförts av två tjänstemän. Detta har skett dels inom ramen för de bestämmelser som finns för utbytestjänstgöring av tjänstemän vid , dels genom ett "secondment programme for civil servants of national parliaments" vid i . Tjänstgöringstiderna har haft en varaktighet mellan 1,5 och 4 månader. Arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen inom riksdagsförvaltningen har fortsatt . Likaså har arbetet med att kartlägga enheternas och kansliernas prestationer fortsatt. I tabellen nedan har riksdagsförvaltningens kostnader och intäkter hänförbara till olika verksamheter viktats gentemot riksdagsförvaltningens fyra verksamhetsgrenar. Viktningen har gjorts genom användandet av ett antal fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna, som togs fram 2001, har reviderats . har en ny redovisningsmodell utvecklats. Den nya redovisningsmodellen, som togs i bruk , kommer att underlätta den fortsatta kostnadsmässiga redovisningen på verksamhetsgrenar och prestationer. De totala kostnaderna som fördelats på de olika verksamhetsgrenarna har ökat. För den internationella verksamheten har dock kostnaderna minskat. Fördelningen av kostnaderna mellan de olika verksamhetsgrenarna har förändrats jämfört med . Beslutsprocessens andel av de totala kostnaderna har minskat något och det beror främst på kostnader för service och förvaltning som uppkommer i samband med ett val. Kostnadsminskningen för den internationella verksamheten 2002 beror i huvudsak på att riksdagsförvaltningen hade extra kostnader för EU-ordförandeskapet . De resurser som då temporärt tillfördes den internationella verksamheten har tillförts verksamhetsgrenen service och förvaltning. Kostnader och intäkter (mnkr) Verksamhetsgren Kostnader Intäkter Nettokostnad Procent 2002 2001 2002 2001 2002 2001 2002 2001 Beslutsprocessen 791,9 726,2 - - 791,9 726,2 Service och förvaltning 193,1 148,8 39,4 38,2 153,7 110,6 Information till allmänheten 57,5 52,7 20,3 22,6 37,2 30,1 Internationell verksamhet 29,0 47,7 0,8 0,6 28,2 47,1 Transfereringar 274,2 270,2 - - 274,2 270,2 - - Totalt 1 345,7 1 245,6 60,5 61,4 1 285,2 1 184,2 Anslag 90:2 ledamöter och partier lämnade ett anslagssparande på ca . Anslagsförbrukningen är högre än bl.a. till följd av förberedelser för den nya , ökade resekostnader för ledamöter samt avtrappningsregler för stödet till partigrupper i efter valet. Medel från riksdagsförvaltningens förvaltningsanslag drogs in för att finansiera en ökning av anslaget för ombudsmän med 2,8 mnkr . Detta var en av orsakerna till att riksdagsförvaltningen tvingades utnyttja en anslagskredit på ca 6,5 mnkr för anslag 90:3 förvaltningskostnader. Detta innebär att riksdagsförvaltningen initialt måste göra motsvarande neddragning i de planerade utgifterna . Anslagsförbrukning (mnkr) Anslag 2002 2001 2000 1999 1998 90:2 ledamöter och partier m.m., ramanslag 594,5 547,6 519,5 490,7 434,1 90:3 förvaltningskostnader, ramanslag 486,5 472,9 440,6 451,3 441,6 Totalt 1081,0 1020,5 960,1 942,0 875,7 90:6 Stöd till politiska partier 139,9 140,0 140,0 140,0 140,5 Utgående anslagsbehållning per (mnkr) Tabellen avser samtliga anslag och fördelar sig enligt följande. Anslag 2002 2001 2000 1999 1998 90:2 ledamöter och partier m.m. 42,6 44,8 37,7 43,8 45,5 90:3 förvaltningskostnader -6,4 35,4 69,4 81,5 112,5 Totalt 36,2 80,2 107,1 125,3 158,0 90:6 Stöd till politiska partier 5,4 3,8 8,6 3,3 12,0 Valet 2002 Stödet till partigrupperna i ökade med ca . Orsaken är ökade kostnader direkt hänförbara till de avtrappningsregler för stödet till partigrupperna i som uppkommer i samband med ett val. I samband med valet fick ledamöter ny datautrustning. Den nya utrustningen tillsammans med den nya tekniska lösningen för datakommunikation resulterade i ökade utgifter . Kostnaderna för tågresor ökade . Orsaken till detta hänför sig dels till det faktum att 2002 var ett valår, dels till det nya avtal som tecknades med SJ. löneutgifter för anställda har ökat . Ökningen uppgick till ca jämfört med . Orsaken till detta är bl.a. att antalet årsarbetskrafter ökat. Även kostnaderna för arvoden och inkomstgarantier till riksdagsledamöterna har ökat . Arvodena har ökat med och inkomstgarantierna med . Driftkostnaderna för fastigheter har ökat med ca . Det finns två huvudorsaker till detta, dels ombyggnaden av ledamotshuset, dels arbetet med att förstärka bankkajen vid västra. Även kostnaderna för el och fjärrvärme ökade med ca jämfört med . kostnader för konsulter uppgick till ca och har ökat kraftigt med ca . Datakonsulter är den grupp som har haft den största ökningen. Finansiella utgifter och kostnader Utgifterna för amorteringar ökade något jämfört med vad som var planerat. Orsaken till detta är dels upptagandet av nya lån, dels övergången till den förändrade statliga lånemodellen som initierades av . Även ränteutgifterna blev högre, främst beroende på upptagandet av nya lån. avskrivningar uppgick till ca , en ökning med ca 22,2 mnkr jämfört med föregående år. Ökningen förklaras bl.a. med ökade investeringar samt att en engångsavskrivning gjordes under budgetåret för fastigheter. Avskrivningen syftade till att anpassa avskrivningstiden för fastigheter till den ekonomiska livslängden. Minskningen av riksdagsförvaltningens intäkter fortsatte . Det är framför allt vikande försäljning av riksdagstrycket som bidrar till detta. ken är att alltmer av tryckta material blir tillgängligt på Internet. Detta leder i sin tur till minskade prenumerationsintäkter och vikande lösnummerförsäljning. I resultatredovisningen presenterar riksdagsförvaltningen resultaten av den serviceenkät som genomförts bland riksdagsledamöterna 1994 i syfte att samla in deras synpunkter på det stöd och den service som förvaltningen erbjuder dem. Ledamöterna sätter betyg mellan lägst 1 och högst 5 på riksdagsförvaltningens olika tjänster. Enkäten genomfördes i . Svarsfrekvensen var lägre vid årets undersökning än . 2000 1998 Svarsfrekvens Beslutsprocessen skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. har bistått beslutsprocessen och möjliggjort dess fullgörande under ett präglat av tillfällig ärendeanhopning inför riksdagsvalet och av att riksdagsarbetet utvecklas med långsiktigt ökade volymer och nya arbetsformer. Utskottens och kammarens planering har i stort sett kunnat följas och ledamöterna har fått god information om planeringen genom olika kanaler. service och kvalitet i kammarservice och informationsdiskar får goda omdömen av de ledamöter som besvarat serviceenkäten. Utredningstjänsten och har bidragit till att ledamöterna fått sitt behov av fakta och analyser tillfredsställt. har tagit fram det underlag och de dokument som behövs för riksdagsarbetets bedrivande i enlighet med regeringsformens och riksdagsordningens bestämmelser. Resursfördelning (mnkr) 2002 2001 Intäkter 0 0 Kostnader 791,9 726,2 Nettokostnad 791,9 726,2 Källa: Ekonomienheten Kammarkansliet och utskottskanslierna har under /02 i stort sett kunnat fullfölja den långsiktiga planeringen. har därmed kunnat fullfölja sitt arbete inom de tidsramar som fastställts på förhand och i huvudsak enligt ärendeplaner och fastställda voteringstider trots att volymen i riksdagsarbetet ökade under . De avvikelser som förekommit hade ofta politiska orsaker eller beror på avvikelser i regeringens planering. Ökad volym i riksdagsarbetet Den betydande ärendeökning som kan iakttas under /02 kan till en del hänföras till riksdagsvalet som ägde rum . Det gäller främst antalet propositioner och skrivelser. I ett något längre tidsperspektiv kan emellertid också en underliggande kraftig ökning av antalet motioner från allmänna motionstiden, interpellationer, frågor och särskilda debatter observeras. En jämförelse mellan de allmänna motionstiderna som föregick valen 1998 respektive 2002 visar t.ex. en ökning av antalet motioner med . Arbetet med att utveckla riksdagsarbetet i nya former med större tonvikt på uppföljning och utvärdering av beslut och på att följa EU-frågorna i enlighet med förslag ställer också nya krav på verksamheten. För innebär de senaste årens ökning av antalet motioner, interpellationer och frågor samt önskemål om särskilda debatter alltmer av kontakter med och rådgivning till ledamöter, partikanslier, utskott, regeringskansli och talman. har också i ökad utsträckning tagits i anspråk för talmannens arbete med att utveckla arbetsformer. Tidsplaneringen för ärendedebatter i kammaren utgår från uppskattningar från utskottskanslierna. Över året stämmer tidsplaneringen väl, däremot skiftar det månad för månad. har underlaget för planeringen förbättrats, bl.a. som en följd av det kontinuerliga samarbete som etablerats med Statsrådsberedningen. Problemen med en ojämn arbetsbelastning kvarstår dock. Handlingar har tagits fram till sammanträden, och arbetet i kammaren har utförts i enlighet med bestämmelser i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. ansvarar för att planera och lägga upp arbetet i kammaren och hanterar inkommande underlag för beslut. I uppgiften ingår att upprätta sammanträdes- och ärendeplaner, föredragnings- och talarlistor, voteringsordningar och annat underlag för beslut i kammaren, svara för kammartjänstgöringen samt expediera beslut. Arbetet innebär också granskning, rådgivning och planering av aktiviteter som inte ingår i ärendeplanen (t.ex. interpellationsdebatten och särskilda debatter). Arbetet med att förbättra planeringen av interpellationsdebatter fortsätter från både förvaltningens och sida. Detta arbete börjar nu ge resultat. 2001/02 2000/01 1999/00 1998/99 1997/98 Antal interpellationer 497 457 416 370 313 Antal skriftliga frågor 1 643 1 698 1 418 911 1 103 Antal propositioner och skrivelser 189 151 149 147 190 Antal motioner 4 231 3 675 3 211 2 513 3 272 Antal kammarsammanträden* 126 127 129 * * Antal plenitimmar 652 652 615 524 638 Antal voteringar 1 059 843 844 792 1 232 * Uppgifter saknas /99 och 1997/98. Stödet till ledamöternas arbete i utskott Utskotten biträds i sitt arbete av utskottskanslierna. Detta innebär att kansliernas arbete speglar utskottens arbete. Kanslierna, med ett drygt hundratal kvalificerade medarbetare, stöder beslutsprocessen i vid bemärkelse. Här ingår främst arbetet med utskottsbetänkanden, EU-relaterat arbete och arbetet med uppföljning och utvärdering. Härtill kommer de praktiska arrangemangen kring utskottens studieresor, studiebesök, utfrågningar och andra aktiviteter. En mindre del av resurserna ägnas åt information till allmänheten och stöd till det internationella parlamentariska arbetet. Utskottskansliernas arbetsvolym under /02 Utskottskansliernas arbete dominerades av beredningen av budgetpropositionen, medan arbetet med motioner från den allmänna motionstiden tog en stor del av tiden i anspråk under den tidiga delen av . Den ägnades i första hand åt beredningen av lagstiftningsärenden, den ekonomiska vårpropositionen och tilläggsbudgeten. Ökningen av antalet motioner som väcktes under allmänna motionstiden fortsatte /02. Vidare inkom ett ökat antal propositioner och skrivelser från regeringen, men också förslag, bl.a. från revisorer. Trots det ökade antalet ärenden under /02 minskade den sammanlagda sammanträdestiden för utskotten. En orsak härtill torde vara att utskotten i ökande utsträckning väljer att förlägga den politiska diskussionen till kammaren.