frsrdg · GQ04ER1 · 2003-01-01 00:00:00 — fattade EU ett formellt beslut om unionens utvidgning österut. De tio framtida unionsländerna, nämligen , , , , , , , , och , är samtliga medlemmar i . Som följd av utvidgningen växer unionens befolkning till 453 miljoner och unionens yta med en fjärdedel. EU blir mera heterogen mätt bl.a. med BNP per capita. österut innebär ett viktigt moment av förnyelse. Med ett större och mera diversifierat EU finns ett behov av att höja profilering. När det gällt att ge innehåll åt modern europeisk demokrati har haft en ledande roll . Principerna om den pluralistiska demokratin och rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter är bärande idé. ägnar sig även åt frågor som angår kultur, miljö, ekonomi och solidaritet i samhället. insatser för att skapa en gemensam europeisk värdegrund behandlades av talman i ett tal . Enligt honom har det underlättat unionens östutvidgning. 2.5.2 Kampen mot terrorismen Terrorattacken mot upplevdes som ett hot mot den öppna demokratiska samhällsmodellen och de grundläggande värden som slår vakt om. Församlingen har fördömt attacken som ett hot mot internationell fred och säkerhet. Det finns inga motiv som kan berättiga terrorism och dödande av oskyldiga. har i flera sammanhang behandlat terrorism och antagit flera konventioner som syftar till att bekämpa terrorism, t.ex. den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism (ETS nr 90), den europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 24) och den europeiska konventionen mot IT-relaterad brottslighet (ETS nr 185). Arbetet med att göra konventionerna slagkraftigare pågår. Terrorattacken underströk behovet av gränsöverskridande samordning. Kampen mot den internationella terrorismen var ett tema som återkom . En följd av den internationella kampen mot terrorism har blivit att många länder i snabb takt genomdrivit skärpta lagar. Det finns en risk för otillräckligt underbyggda beslut när ärenden forceras fram. Mycket av kritiken mot besluten handlade om brister i handläggningen när det gäller att stifta terroristlagar som kan kränka demokratiska fri- och rättigheter och innebär inskränkningar i den personliga integriteten. har uppmanat till försiktighet vid antagandet av antiterroristlagar i medlemsländerna. I den internationella kampen mot terrorismen gäller det att försvara fundamentala mänskliga rättigheter, inte att underminera dem. Generalsekreterarens årliga överblick berörde den internationella kampen mot terrorism. Vid en efterföljande frågestund frågade von der Esch om generalsekreteraren kände till att tre svenska medborgare var inkluderade på FN:s sanktionslista som syftade till att strypa finansiellt stöd till internationella terrorister. De tre svenskarna hade utan rättegång dömts till ekonomisk isolering, påpekade von der Esch. Vid en frågestund med ministerkommitténs ordförande frågade vad ministerkommittén avsåg att göra för att skydda de mänskliga rättigheterna i den internationella kampen mot terrorism. Han påpekade att FN:s sanktionslista, som innehöll tre svenska medborgare, var en kränkning av artiklar 6 och 7 som ger rätt till rättvis rättegång och garanterar att inget straff utmäts utan lag. Utrikesminister konstaterade att ministerkommittén bidrar till den internationella kampen mot terrorism genom intensifierat juridiskt samarbete, genom att skydda de grundläggande värderingarna och genom att utveckla demokratin. Efter gisslandramat i Dubrovkateater och ett självmordsattentat mot en regeringsbyggnad i dagen verkar hoppet om fred i avlägset. Den militära konflikten i har återkommit som debattämne vid församlingens sessioner. I sin kritik har församlingen fokuserat på brott mot de mänskliga rättigheterna som kantat kriget. medlemskap i var från början ifrågasatt bl.a. på grund av en pågående väpnad fas i . De som hade röstat för det ryska inträdet argumenterade för en strategi som innebar att länder tas in i medlemskretsen redan innan de uppfyllt alla villkor i avsikt att granskningsprocedurer och dialog påskyndar en demokratisk utveckling. Den långdragna tjetjensk-ryska konflikten har visat att endast en politisk lösning kan skapa fred i regionen. Församlingen upprättade en gemensam arbetsgrupp mellan församlingen och den ryska . Församligens delegater representerar det politiska och juridiska utskottet (tre från vardera) och migrationsutskottet (en representant). ingår i arbetsgruppen. Dess mandat är att ständigt följa upp församlingens rekommendationer när det gäller de mänskliga rättigheterna och ansträngningar att återuppbygga . Arbetsgruppen söker bidra till en politisk process som syftar till att konflikten kan lösas. President gjorde ett officiellt besök i . De aktuella händelserna i dominerade samtalen mellan honom och höga ryska representanter. I samtal med president framkom det att den ryska administrationen förbereder en folkomröstning om en ny författning i . President- och parlamentsval skall hållas . har haft människorättsexperter placerade i . Deras mandatperiod har förlängts i taget. Uppdraget är att kartlägga omfattningen av och ta vittnesmål om brott mot de mänskliga rättigheterna. där experter arbetar har registrerat tusentals klagomål från tjetjenska medborgare. Församlingen har framhållit vikten av att inleda brottsundersökningar mot brott begångna av rysk militär. av krig och kris har inneburit stora omvälvningar på . Hoppet om varaktiga lösningar som förhindrar framtida krig i området har ökat sedan en demokratisk regering etablerats i . Till omvärldens lättnad kunde de väpnade konflikterna i kontrolleras och en försoningsprocess inledas. Därmed undveks en upprepning av Kosovokrisen i . står dock fortfarande inför stora sociala, ekonomiska och politiska utmaningar. stöder en demokratisk utveckling i regionen. Bosnien och tillträdde , och tidpunkten för medlemskap väntar på utgången i förhandlingar om konstitutionen mellan och . Kosovo står tills vidare under FN:s administration. söker upprätthålla ett multietniskt samhälle. Lokala val övervakades av bl.a. . Valen 2001 och 2002 har fört provinsen ett steg närmare demokrati. Att uppnå en situation där stabilitet, grannsämja och framtidstro råder kommer dock att ta . Vid uppbyggnaden av demokratiska institutioner på vill församlingen ge en framskjuten roll. Demokratiska institutioner är avgörande för både den politiska och den ekonomiska återuppbyggnaden, liksom för den lokala förvaltningen och det humanitära arbetet. En serie parlamentariska konferenser om stabilitetspakten för sydöstra utgör ett samarbetsprojekt mellan och församlingar och . Den första konferensen ägde rum i , den andra i och den tredje i . 2.5.5 Relationerna till andra internationella organisationer roll och samarbetet med andra internationella organisationer är en av de centrala frågorna . Insatser för den demokratiska utvecklingen, framför allt på och i norra , samt erfarenheter av samarbete i samband med valobservationer i ett flertal länder har visat att tillsammans med andra organisationer på ett positivt sätt kan bidra till främjandet av fred och demokrati. Dialogen med andra organisationer av betydelse för är fortsatt livlig. samarbetar med både allmänpolitiska organisationer och fackorgan. Samarbete mellan EU, och , deras respektive parlamentariska församlingar samt med FN och dess fackorgan utvärderas vid särskilda debatter och i samband med möten mellan ledande representanter för dessa institutioner. Med anledning av att och hade parallella sessioner i arrangerades en gemensam sittning . Den leddes gemensamt av församlingarnas presidenter och temat var utveckling som ett område för frihet, säkerhet och rättvisa. och parlamentarikerförsamlingen har ett entydigt åtagande och gemensamt ansvar för att stärka demokrati, rättsstatlighet och de mänskliga rättigheterna, konstaterade de två presidenterna i sina slutsatser. underströk i sitt anförande och kompletterande roller. Organisationerna har samma mål vare sig det gäller terroristbekämpning, skyddet av de mänskliga rättigheterna eller tillsättande av den . Det krävs konsistent gränsöverskridande samarbete. När det gäller och EU:s grundrättighetsstadga har församlingen bestämt förespråkat EU:s anslutning till . Stöd för detta synsätt kommer från flera håll. Detta politiska beslut, när det fattas, bör vara enhälligt, hävdade . En gemensam sittning med de två församlingarna planeras även till septembersessionen 2003. FN:s 55:e generalförsamling debatterade relationerna mellan FN och . har en debatt om relationerna ingått i generalförsamlingens dagordning. En delegation från underutskottet för församlingens externa relationer, under ledning av , besökte FN i anslutning till debatten . höll å vägnar ett anförande i generalförsamlingen om samarbetet mellan FN och . Även om är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen över hela världen. Den tilltagande globaliseringen påverkar i hög grad utvecklingen i de europeiska länderna. Från början handlade globaliseringen närmast om teknologi och ekonomi. kännetecknades av strävanden mot internationell ekonomisk integration. Frihandelssträvandena och globaliseringen har även mött motstånd. Oroligheter, upplopp, våld och förstörelse har ackompanjerat flera internationella möten . Behovet av att ge globaliseringen ett mänskligare ansikte och styra globaliseringen i en mer rättvis riktning har framhävts. roll bör vara att föra globaliseringsdialogen framåt och förvandla konfrontationen till dialog. Med sin värdegrund har goda förutsättningar att delta i en debatt om globaliseringens olika dimensioner. Handelspolitiskt globalt samarbete och världshandelsorganisationen roll i världsekonomin var ett aktuellt tema vid församlingens januarisession (dok. 9295, res. Till aktualiteten bidrog WTO:s avslutade möte i och början av en ny treårig handelsrunda. Församlingen ansåg att det globala handelspolitiska regelverket har bidragit positivt till ekonomisk tillväxt. Dock behövs åtgärder som ger gynnsammare villkor så att de får tillgång till marknader i de industrialiserade länderna. Utomeuropeiska konflikter och hot mot den globala stabiliteten följs kontinuerligt av församlingen. Efter de uppskakande terroristattackerna mot har tyngdpunkten i det globala samarbetet förlagts till FN. Världssamfundets gemensamma kamp mot terrorism och hot om militär aktion mot ingick i dagordningen 2002. Församlingen har också med oro följt utvecklingen i . Oroligheterna i och har ingalunda upphört . Vid aprilsessionen krävde församlingen att israeler och palestinier upphör med våldet och återupptar fredssamtalen. 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ETS nr 5) undertecknades 1950. Konventionen övervakas av . Den reformerade för de mänskliga rättigheterna har varit verksam under . Domstolen är permanent och ersätter både Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och den tidigare . Domstolens domare arbetar på heltid i . är sammansatt av domare, en från varje land som tillträtt . Regeringarna föreslår domarkandidater som sedan utses genom omröstning i den parlamentariska församlingen. Domarnas mandatperiod är . Vid inrättandet av den nya domstolen 1998 valdes dock hälften av domarkåren , i syfte att möjliggöra en successiv förnyelse av domstolens sammansättning. Den svenska domaren är vice ordförande. Med utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter. De stora bidragsgivarna motsätter sig dock alla försök att ge ökade resurser. Församlingen har i flera sammanhang påpekat bristen på resurser när det gällde arbetet med MR-frågorna. Risken finns att förlorar något av den höga respekt det åtnjuter. Det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera domstolens fortsatt effektiva arbete. 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en av de mänskliga rättigheterna. Respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför är ett av mål att avskaffa dödsstraffet i . ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande. Förekomsten av dödsstraff i några medlems- och observatörsländer är ett ständigt föremål för intensiv bevakning i församlingen. I takt med utvidgningen har påtryckningar på vissa medlems- och observatörsländer ökat i syfte att avskaffa dödsstraffet. Sedan råder moratorium på tillämpning av dödsstraff i samtliga medlemsstater. Församlingen har kritiserat tillämpningen av dödsstraffet i observatörsländer och och krävt dess avskaffande. /03 hade 41 av rådets 44 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff. De länder som ännu inte har ratificerat tilläggsprotokollet är , och , men dessa har dock respekterat moratoriet och dödsstraff har inte verkställts. , som tidigare hårt kritiserats för att inte fullfölja sina åtaganden, förbjöd dödsstraffet i sin lagstiftning. Det turkiska parlamentet antog en rad ändringar i den konstitution som tillkom efter militärkuppen . Förändringarna innebar bl.a. en begränsning av tillämpningen av dödsstraffet. ratificerade Bosnien och och tilläggsprotokollet. Ett förslag om att totalförbjuda dödsstraff genom ett nytt tilläggsprotokoll debatterades av församlingen . 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut De till anslutna staterna förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Det är därför med stor oro man har konstaterat att vissa länder inte lever upp till sina åtaganden på detta område. Församlingen har tidigare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. Att verkställa domar är av stor betydelse och utgör en väsentlig del i den europeiska mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna fastslog när församlingen debatterade en rapport om hur verkställer domar. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. 2.6.3 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (ETS nr 126) antogs av ministerkommittén och trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater och är således juridiskt bindande i hela Europarådsområdet. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i ministerkommittén. första representant var som efterträddes 1995 av . utsågs till representant i CPT men han avsade sig senare uppdraget på grund av hög arbetsbelastning. Arbetet med att finna en lämplig kandidat inleddes . Mandatperioden är med möjlighet till ett omval. kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades . Den första kommissarien är (). Hans mandatperiod började . Kommissarien kan inte omväljas. 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. Församlingen är parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen och . Rapporter om verksamheten inom Europeiska , , och och utveckling, , finns på församlingens dagordning. Den fortskridande ekonomiska integrationen i påverkar konkret medlemsländer. Beslutet i att bilda Ekonomiska och monetära unionen (EMU) innebar att över 300 miljoner invånare i 12 europeiska länder fr.o.m. fick en gemensam valuta, euro. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, barn, kvinnor, flyktingar och tvångsförflyttade. En debatt om romers rättigheter fokuserade på problem som denna minoritet drabbas av i många länder. Olika kvinnofrågor behandlades i debatter om sexslavhandel, våld i hemmen mot kvinnor, mediebilden av kvinnor och bättre mödravård i . Barnens situation och rättigheter debatteras regelbundet. Sexuellt utnyttjande av barn fördömdes av församlingen. Krigsdrabbade barn är dubbelt utsatta; särskilt fokus riktades mot barn på . Andra barnrelaterade debattämnen var hyperaktiva barns behandling och internationella bortrövanden av barn genomförda av en av föräldrarna. Metoder att förhindra ungdomsbrottslingars återfall var ett aktuellt tema . ungdomspolitik granskades vid en debatt vid det ständiga utskottets möte . 1990-talets etniska konflikter har tvingat tusentals europeiska medborgare att fly från sina hem. Flyktingfrågor kom upp både i församlingens granskningsrapporter samt i debatter om akuta kriser. Bland andra flyktingsituationer debatterades den humanitära situationen för den tvångsförflyttade kurdiska befolkningen i . Världens demografiska problem var också på agendan 2002. bevakar idrottens roll i samhället. presenterade utskottet en rapport om europeiskt idrottssamarbete och ett yttrande om tilläggsprotokoll till den europeiska antidopningskonventionen. En globalt hållbar miljöutveckling värnas av . Parlamentarikerförsamlingen debatterade erfarenheter av internationellt miljösamarbete efter . I den ändring som sker i européers livsstil ingår även nya livsmedel, t.ex. mervärdesmat. Frågan om mervärdesmaten gynnar konsumenterna eller livsmedelsindustrin ställdes av miljöutskottet i en rapport. delar parlamentarikerförsamlingen ut ett pris till den europeiska stad, kommun, region eller det landsting som på ett aktivt och föredömligt sätt arbetat för att stärka samarbetet i . har ett underutskott som fungerar som priskommitté. I en skrivelse till kommuner och landsting uppmanade Europarådsdelegation tillsammans med CLRAE:s svenska delegation kommuner och landsting att delta i tävlingen om Europapriset 2002. 2.8 Europeiskt talmansmöte i sammankallar ett möte med talmännen i någon av medlemsländernas huvudstäder, alternativt i . var värd för ett sådant möte i . hölls mötet i huvudstad . Vid dessa möten deltar även talmän från stater med observatörs- eller gäststatus liksom presidenterna i ett antal interparlamentariska församlingar - , , Natos parlamentariska församling, parlamentariska församling, Västeuropeiska unionens församling, , och Interparlamentariska unionen. Det kroatiska parlamentets talman var värd för det europeiska talmansmötet som arrangerades i med närmare 60 deltagande talmän. Från deltog talman . Konferensen utgör ett forum där talarna uttrycker åsikter och ställningstaganden i olika frågor. En rapportör introducerar dagordningspunkterna. antar inte några resolutioner. Zagrebmötet hade två teman: "Demokratiers svar till terrorismen" med den spanska Cortes talman som rapportör och "Förslag till en stadga om staters förpliktelser gentemot sina befolkningar" med den tyska Bundestags talman som rapportör. Parlamentarikerförsamlingen gästades av drottning , storhertig , president , president , Bosnien och president , bägge regerande kaptener , Bosnien och premiärminister , utrikesminister , palestinska kommunministern , chefsåklagare vid Haagtribunalen del , WTO:s generaldirektör , president , CLRAE:s talman , biträdande generalsekreterare , den höga representanten för Bosnien och , parlamentariska församlings president , talman , talman och det ryska federationsrådets talman . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande och vice premiärminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på parlamentarikers frågor. 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande () t.o.m 20020131, () fr.o.m. 20020201 () t.o.m. 20020131, () fr.o.m. 20020422 von der Esch (kd) valdes till vice ordförande i församlingen session. Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Vid förhinder kan han utse en ställföreträdare. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna ej är samlad. Ombuden och ersättarna var fördelade på församlingens 10 fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. Ombuden och ersättarna var års session fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottsersättare inom parentes). Politiska utskottet: , (Lekberg, ) för relationer med icke-medlemsländer: , ordförande för förstärkning av demokratiska institutioner: Lekberg Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , vice ordförande, (t.o.m. 20020131, fr.o.m. 20020422, ) för mänskliga rättigheter: Utskottet för ekonomi och utveckling: , Calner (von der Esch, för internationella ekonomiska relationer: Calner () för budgetfrågor: von der Esch, vice ordförande för utveckling av turistnäringen: , ordförande () Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: Björnemalm, (t.o.m. 20020131, fr.o.m. 20020422, ) för barnfrågor: Björnemalm för hälsofrågor: t.o.m. 20020131 Utskottet för befolknings- och flyktingfrågor: Björnemalm, , vice ordförande (, von der Esch) Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , Lekberg (, ) för vetenskap och etik: Lekberg för mediefrågor: Lekberg () för ungdoms- och sportfrågor: Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor: t.o.m. 20020131, fr.o.m. 20020422, von der Esch (Calner, ) för hållbar utveckling: för jordbruks- och fiskefrågor: von der Esch för livsmedelsfrågor och konsumentskydd: von der Esch Utskottet för jämställdhet mellan könen: (Calner) om kvinnor och ny teknik: om våld mot kvinnor: Calner Utskottet för procedurfrågor och parlamentarisk immunitet: () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (""): , Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : Calner, von der Esch Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : von der Esch Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : von der Esch Den socialistiska gruppen (, SOC): , Calner, Björnemalm, , , Det (Group of Peoples Party, EPP/CD): , , , von der Esch Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL): t.o.m. 20020131, , fr.o.m. 20020422 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1 Granskning av hur medlemsländer uppfyller sina åtaganden Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om hur efterlevt sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 9396, rek. 1553, res. Utvecklingen i efter kommunismens fall har varit ryckig vilket gör helhetsbedömningen svår. Uppfyllandet av normer och principer i har granskats sedan landet inträdde i . Den senaste granskningsrapporten är . Församlingen anser att gjort betydande framsteg genom att ratificera konventioner och genomföra nödvändiga lagändringar. Reformeringen av domstolssystemet och etablerandet av ett ämbete för mänskliga rättigheter nämns i rapporten. Ansvaret för kriminalvården har flyttats från inrikesministeriet till justitieministeriet. I rapporten finns dock anmärkningar på områden där utvecklingen inte varit tillfredsställande. Särskilt pekas på behovet av oberoende radio- och tv-kanaler samt opartiska medier i hela landet. har inte ratificerat protokoll nr 6 om avskaffandet av dödsstraffet. Åtgärder behövs för att reformera åklagarämbetet, underrättelsetjänsten, fängelsesystemet och förhållandena i armén. Restriktioner när det gäller medborgarnas rörelsefrihet drabbar särskilt minoritetsgrupper.