frsrdg · GQ04ER1 · 2003-01-01 00:00:00 — Även om inte ingår i det allmänna granskningsuppdraget är det svårt för församlingen att helt förbigå den mångåriga konflikten. Församlingen har tidigare i flera sammanhang fördömt militära operationer i . Församlingen fastslår att det inte kan bli fråga om att avsluta övervakningen så länge situationen i inte har fått en fredlig lösning. Uppföljningen av hur lever upp till sina förpliktelser kommer att fortsätta. åtaganden som Europarådsmedlem debatterades med en rapport om religionslag (dok. 9393, 9407, 9409, res. Officiellt råder det religionsfrihet i . Den rysk-ortodoxa kyrkan har dock en dominerande ställning, och dess dominans har stärkts genom en ny lag om religiösa sammanslutningar som trädde i kraft och ersatte en tidigare lag som kännetecknades av en liberal syn på religionsfriheten. Rap-porter om inskränkningar och praktiska hinder för religioner och samfund utan traditionell förankring i tyder på ökad intolerans mot andra kristna konfessioner än den ortodoxa. Sådana inskränkningar och praktiska hinder att bedriva verksamhet i har drabbat t.ex. och Jehovas vittnen. Församlingen uppmanar ryska myndigheter att bl.a. se till att lagen tillämpas likformigt i hela landet för att förhindra godtyckliga åtgärder på den lokala och regionala nivån. Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport från granskningsutskottet om hur de demokratiska institutionerna fungerar i (dok. 9418, rek. 1554, res. problem är av särskild aktualitet då landet kommer att ta över ordförandeskapet i för en halvårsperiod . Att kommer att representeras av ett land vars demokrati ifrågasätts i omvärlden väcker vissa betänkligheter. En orsak till den politiska instabiliteten i är tvisten om utbrytarrepubliken ställning. Transnistrien förklarade sig självständigt . har försökt lösa problemet såväl på egen hand som med det internationella samfundets hjälp. Målet är en politisk lösning på Transnistriens ställning i den moldaviska republiken. Den inrikespolitiska situationen i dominerades länge av tvisten mellan presidenten och parlamentet. Parlamentsval hölls och övervakades bl.a. av . Ett presidentval hölls samma vår. Valprocessen ansågs motsvara de krav som ställs på fria och rättvisa val. /demonstrationer i huvudstaden . Protesterna gällde regeringens förslag till en ny språklag som skulle stärka ryska språkets ställning i . Fattigdomsrelaterade problem är särskilt märkbara i , fattigaste land. Det civila samhället är outvecklat. behöver internationell hjälp för att kunna konsolidera ekonomin och förbättra den sociala situationen för en stor del av befolkningen. Landet måste också ta itu med en utbredd korruption, vapenhandel och handel med människor. Församlingen betonar också vikten av att de ryska trupperna och vapendepåerna dras bort från Transnistrien. Församlingen kräver dessutom information om försvinnandet av en moldavisk parlamentariker. Den försvunne har varit ledamot i . Han försvann men kom till rätta . Omständigheterna runt hans försvinnande är inte klarlagda. debatterade församlingen granskningsutskottets rapport om hur efterlevde sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 9542, rek. och anhöll 1996 om att få bli medlemmar. När deras ansökningar behandlades förde rådet också en principdebatt om de geografiska gränserna för . Resultatet av debatten blev att församlingen ansåg att , och , på grund av sina kulturella band till , fick anhålla om medlemskap. var frågan om medlemskap för och på dagordningen vid ett flertal tillfällen. När församlingen ansåg att utvecklingen i båda länderna varit positiv fick ministerkommittén en rekommendation att gå vidare i frågan. En fredlig lösning på problematiken kring spelade en central roll för och inträde i . Även om det fanns viss tveksamhet om det var den rätta tidpunkten för tillträde blev medlemskapet verklighet . Församlingen konstaterar att utvecklats positivt. Landet har undertecknat och ratificerat ett flertal av konventioner. har också antagit en ny vallag och en lag beträffande politiska partier. Parlamentarikerna uttrycker dock sitt missnöje över att inte har ratificerat protokoll nr 6 om avskaffandet av dödsstraffet. Den armeniska nationalförsamlingen har beslutat att behålla dödsstraffet för vissa brott, något som strider emot landets åtaganden i . Församlingen påpekar bristfälligheter i rättsväsendet. Domarnas oberoende ställning måste särskilt garanteras. måste skyndsamt lagstifta om en ombudsmannainstitution, mediefrihet och lokalt självstyre. Resoluta åtgärder behövs för att utrota korruptionen. Församlingen hade räknat med att ett medlemskap i skulle främja samarbetet mellan de tre länderna i Kaukasienområdet. Det är en besvikelse att en sådan utveckling inte har tagit fart. Församlingen fortsätter sin övervakning av hur uppfyller de åtaganden som gjordes när landet blev medlem av . sekretariat har i uppdrag att utarbeta ett juridiskt stödprogram för att reformera lagstiftning. Även åtaganden granskades vid septembersessionen (dok. 9545 rev., rek. Internationella valobservatörer vid landets allmänna val beskrev valet som en besvikelse. beslöt dock att bjuda in och som nya medlemmar i . och regeringar förväntades redovisa framsteg när det gällde demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer samt när det gällde konflikten om . uppmanades att rapportera om de åtgärder som vidtagits med anledning av den kritik som framförts av den internationella valobservatörsmissionen. I granskningsrapporten välkomnas ansträngningar att uppfylla landets åtaganden sedan inträdet i . En ombudsmannainstitution har inrättats. ger experthjälp för att reformera lagstiftningen om en konstitutionell domstol samt om en civilrättslig och straffrättslig processordning i överensstämmelse med standard. Församlingen är dock besviken över den långsamma reformtakten när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i . Snabba åtgärder behövs särskilt för att uppfylla kraven på yttrandefrihet, föreningsrätt och separation av statsmakter. har bara delvis efterlevt sina åtaganden när det gäller att ratificera konventioner mot korruption. Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om politiska fångar i (dok. 9310, res.1272). Det är oacceptabelt att en medlemsstat i har en rättspraxis som tillåter frihetsberövanden på politiska grunder. Vid tillträdet i gav ett löfte att befria fångar som fängslats på politiska grunder eller tillåta en ny rättegång. myndigheter hade före debatten i befriat ca 220 förmodade politiska fångar. Församlingen kräver dock att fullt ut fullföljer sitt åtagande i denna fråga. Visioner om ett framtida och relationerna mellan de europeiska institutionerna debatterades i flera omgångar . Vid junisessionen lämnades en rapport om Framtida samarbete mellan europeiska institutioner (dok. 9483, rek. 1568, res. Församlingen anser att erbjuder en unik plattform för diskussioner och samarbete för EU:s medlemsstater, icke-medlemsstater och själva unionen. Genom sina juridiskt bindande konventioner kan anses vara en aktiv partner i EU-utvidgningens tidiga skede. Återigen uppmanar församlingen unionen att tillträda . Närmare samarbete föreslås mellan ministerkommittén och det samt mellan församlingen och . Församlingen rekommenderar att ett tredje toppmöte mellan stats- och regeringschefer sammankallas före . framhöll att rapporten var mycket betydelsefull. Den handlade inte enbart om samarbete mellan och EU. Den handlade om egen framtid. Han varnade för vissa missförhållanden inom . Ministrar nonchalerar ministersammanträden i allt större omfattning. De budgetära begränsningarna har påpekats i många sammanhang. Slutligen bör inte betraktas som en inkörsport in i EU. Genom sina normskapande konventioner har ett eget värde som berättigar till en roll i EU:s framtidskonvent. Vid septembersessionen debatterade församlingen en rapport om och det nya framväxt (dok. 9544, rek. En stomme till nytt grundfördrag för Europeiska unionen har utarbetats av EU:s framtidskonvent. Utöver det nya grundfördraget har konventet i uppdrag att diskutera kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna samt mellan EU:s institutioner, de nationella parlamentens möjligheter att påverka EU:s beslut samt EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Vidare skall konventet ta ställning till huruvida EU skall ha en president och hur en sådan president skall utses. EU:s reformer skall vara klara före utvidgningen av unionen. Alltsedan EU:s förra konvent som utarbetade en grundrättighetsstadga har intensivt följt utvecklingen i unionen. EU:s grundrättighetsstadga togs emot positivt. Därmed stärktes principerna om demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten mera målmedvetet än i . mål har länge varit att gemenskapen skall tillträda om de mänskliga rättigheterna. Detta mål har tydligt framförts av rådet. Församlingen anser att måste tydliggöra sin framtida roll när institutionella strukturer förändras. Det är viktigt att kunna anpassa organisationen och verksamheten till den nya verkligheten. egen utvidgning framtvingade en omdaning av organisationen. stärktes organisationens politiska kompetens genom nyvunnen expertis på nya områden. Församlingen rekommenderar ministerkommittén att göra det möjligt för EU att tillträda och öppna ett kontor i . Församlingen anser att toppmöten i regi bör institutionaliseras. Församligen rekommenderar att ministerkommittén tar initiativ till en trojka bestående av , och för att öka samarbete och ömsesidig information samt undvika överlappning i verksamheten. 4.2.2 Kampen mot terrorism Vid januarisessionen debatterade församlingen Kampen mot terrorism och respekten för de mänskliga rättigheterna (dok. 9331, rek. 1550, res. Redan före terrordåden mot hade i flera sammanhang behandlat terrorism och antagit konventioner som syftar till att bekämpa terrorism (t.ex. utlämningskonventionen ETS nr 24, konventionen om bekämpande av terrorism ETS nr 90, konventionen om ersättning åt offer för våldsbrott ETS nr 116). Församlingen anmodar medlemsstaterna att samarbeta med andra europeiska organisationer för att effektivisera kampen mot terrorismen. deltar i kampen mot terrorism genom att satsa på bättre rättsligt samarbete och genom att konsolidera de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna. Församlingen fördömer på nytt terrorism i alla dess former. Terrorismen fördöms som ett hot mot internationell fred och säkerhet. I den internationella kampen mot terrorismen gäller att försvara fundamentala mänskliga rättigheter. Bekämpningen av terrorismen kräver gränsöverskridande samarbete och ökat juridiskt samarbete. Församlingen understryker att misstänkta terrorister inte får utlämnas till länder som tillämpar dödsstraff. Församlingen anser att den är den rättsliga institution där åtal mot misstänkta internationella terrorister bör väckas. Konflikten i har varit ett av de dominerande ämnena vid församlingens sessioner under 2000-2002. samarbetar och det ryska parlamentet i en gemensam arbetsgrupp i syfte att övervaka hur de ryska myndigheterna lever upp till de krav som ställts av när det gäller respekt för mänskliga rättigheter. Arbetsgruppen syftar också till att bana väg för en politisk dialog för att få ett slut på konflikten. Till grund för en debatt vid januarisessionen låg en rapport om utvecklingen i (dok. 9319, rek. 1548, res. Rapporten hade förberetts av en arbetsgrupp under ledning av . Församlingen slår fast att den ryska militära verksamheten bryter mot de principer och grundläggande värderingar som står för. En politisk lösning är den enda vägen till fred och stabilitet i området. Den allmänna situationen beträffande mänskliga rättigheter fortsätter att vara djupt oroande. De ryska myndigheterna uppmanas att söka en politisk lösning och sätta stopp för övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. Den ryska militärens övergrepp måste bli föremål för domstolsbehandling. Den humanitära situationen för flyktingar i och i grannrepublikerna är mycket dålig. Församlingen vädjar till ryska myndigheter att avstå från att tvinga flyktingar tillbaka till . har en viktig roll när det gäller att övervaka hur uppfyller sina medlemsförpliktelser och efterlever församlingens rekommendationer. Vid septembersessionen rapporterade arbetsgruppen om den senaste utvecklingen i (dok. 9557 del I och II) efter att ha besökt . Arbetsgruppens direkta kontakter med ryska myndigheter i anses vara nyttiga. De erbjuder en möjlighet att utöva politisk påtryckning för att skynda på förändringsprocessen och bidra till den politiska dialogen. Rapporten fokuserar på säkerheten, rättsstatligheten och de mänskliga rättigheterna, stärkandet av demokratin och den humanitära situationen. Enligt rapporten är det allmänna läget fortsatt besvärligt på alla nivåer. När det gäller brott begångna av medlemmar av de federala styrkorna är straffrihet fortfarande rådande. Internationella organisationer och frivilligorganisationer har uttryckt stor oro beträffande situationen för återvändande flyktingar. På båda sidor av konflikten finns krafter som har intresse av att konflikten fortsätter. De vill inte ha någon politisk lösning. Terroraktionen riskerar att skjuta den mycket ömtåliga politiska process som startats i sank, sade i ett pressmeddelande med anledning av terroristaktionen i där tjetjenska separatister tog hundratals människor som gisslan. Han höll det inte för osannolikt att detta kan ha varit ett av syftena bakom gisslantagningen. Han hoppades att arbetsgruppen ändå kan se möjligheter att fortsätta arbetet. Det tjetjenska folket har lidit tillräckligt. Terroristaktionen i måste fördömas hårt och entydigt. Gisslantagningen är inte bara en attack mot oskyldiga människor, det är också en attack mot alla strävanden mot en fredlig, politisk lösning på konflikten i . Risken att kriget i sprider sig till områden utanför var överhängande . Vid septembersessionen debatterade församlingen situationen i och följderna för stabiliteten i Kaukasienområdet (dok. 9564, rek. Etniska och politiska konflikter har varit påtagliga under tioåriga självständighet. Efter 1990-talets inbördeskrig i och framför allt i befinner sig nästan 300 000 georgier på flykt i sitt eget land. är var tjugonde invånare en flykting. Regeringens kontroll över georgiskt territorium är begränsad. Särskilt oroande är att inga framsteg har gjorts när det gäller konflikterna i och . En ny konflikt har blossat upp mellan och . har krävt att stoppar tjetjenska rebeller och fristyrkor som fritt har kunnat röra sig i Pankisidalen. Dalen ligger i östra och gränsar till och . Sedan den ryska armén gick in i har ca 7 000 flyktingar tagit sig över gränsen i Pankisidalen. Från rysk sida har hävdats att beväpnade separatistgrupper gömmer sig där. Församlingen säger sig vara beredd att erbjuda sina tjänster för att främja dialogen mellan och när det gäller konflikten i Pankisidalen. Församlingen tillsatte ett ad hoc-utskott för att bidra till konfliktlösningen. Ad hoc-utskottet har besökt det berörda området. Vid septembersessionen debatterade församlingen transitsystemen för efter och framtidsutsikter för (dok. 9560, 9570, 9524, rek. 1579, res. österut har varit en källa till oro i . EU:s planer på visumkrav för ryska medborgare från och till den ryska enklaven har försämrat relationerna mellan och . Det ryska kravet har varit att invånarna i enklaven skall få fortsätta att resa visumfritt till hemlandet när grannländerna och blir medlemmar i . har ansett det orimligt att isolera enklaven. antog en överenskommelse om bestämmelser om rörlighet för personer mellan medlemsländerna i (ETS nr 25) för att underlätta rörligheten i . Enligt församlingen kan detta instrument vara utgångspunkt för att lösa frågan om rörligheten mellan och . De ekonomiska och sociala problemen i den ryska enklaven är stora och allvarliga. Församlingen anser att det behövs snabba samordnade insatser för att förbättra utvecklingen i . Sedan tidtabellen för konkretiserats har tidspressen för att finna en lösning på Cypernfrågan ökat. som Republiken förhandlat om sitt medlemskap i , har samtal pågått mellan de båda cypriotiska ledarna, , om en lösning av den konflikt som kulminerade . är uppdelat i två etniskt homogena delar med en FN-kontrollerad gräns mellan dem. debatterade Cypernfrågan var 1997. Vid januarisessionen 2002 var frågan återigen på församlingens dagordning (res. 1267, dok. Även om i beslutade att en politisk lösning på Cypernfrågan inte är en förutsättning för medlemskap i unionen uppmanade församlingen alla parter till fortsatta ansträngningar för att upphäva delning och återförena ön. är observatör i församlingen. Församlingen har med oro följt utvecklingen i . Läget i bevakas framför allt av det politiska utskottets underutskott för . Sammanbrottet i förhandlingarna på och våldsutbrott som följde senare och som snabbt spred sig från och till själva har kulminerat i en våg av terrorattacker och israeliska militära operationer. Våldet i och förefaller utan slut. Församlingen debatterade Mellanösternproblematiken inklusive flyktingsituationen vid april- och junisessionerna (dok. 9421, 9422, 9499, 9500, res. 1281, 1294). Församlingen kräver återigen att israeler och palestinier upphör med våldet, fullföljer säkerhetsrådets resolutioner , 1402 och 1403 samt återupptar fredssamtalen. Parlamentarikerna ger sitt stöd till ett förslag om en internationell konferens för att lösa konflikten i . FN:s säkerhetsråds roll understryks. Församlingens president sade i ett pressmeddelande att den civila befolkningen betalar ett högt pris för de politiska ledarnas misslyckanden och ovilja att lösa konflikten på ett fredligt sätt i enlighet med säkerhetsrådets resolutioner. 4.2.8 Risken för militärt angrepp mot I en extrainsatt debatt behandlade församlingen risken för ett militärt angrepp mot (dok. 9672, res. I resolutionen uttrycker församlingen sin belåtenhet över avsikt att rätta sig efter FN:s resolution . Därmed kan FN:s vapeninspektörer uppehåll fortsätta sökandet efter massförstörelsevapen på irakiskt territorium. Församlingen uttalar sitt stöd för FN och tar klar ställning mot ett eventuellt amerikanskt unilateralt anfall mot . 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 4.3.1 Tilläggsprotokoll nr 13 till De flesta av medlemsstaterna i har redan avskaffat dödsstraffet både i freds- och krigstid. Sedan råder moratorium på tillämpning av dödsstraffet i samtliga medlemsstater. Förslaget om att totalförbjuda dödsstraffet genom ett tilläggsprotokoll till debatterades vid januarisessionen på grundval av ministerkommitténs uppmaning till församlingen att yttra sig över utkastet (yttrande nr 233). Tilläggsprotokollet nr 13 kompletterar det förbud mot dödsstraff i fredstid som funnits . För de stater som ratificerar det nya tilläggsprotokollet blir dödsstraffet förbjudet även i krigstid och när det råder fara för krig. trädde Romstadgan för den , International Criminal Court, ICC, i kraft sedan 60 stater ratificerat den. Stadgan undertecknades i . Domstolen är en fristående domstol. Domstolens uppgift är att genomföra utredningar och ställa personer inför rätta som begått allvarliga brott mot folkrätten. Domstolens tillkomst är ett viktigt steg för att säkra de mänskliga rättigheterna och att undvika straffrihet för grova brott mot den humanitära rätten. Parlamentarikerförsamlingen debatterade 2000 inrättandet av domstolen och ställde sig bakom den. Församlingen uttryckte då sin oro över ovilja att ratificera konventionen. I detta samband uppmärksammade församlingen även att artikel 124 i konventionen ger signatärstater rätt att avsäga sig domstolens kompetens efter det att de undertecknat dokumentet. Vid septembersessionen återupptog församlingen ämnet i en extrainsatt debatt (dok. 9567, rek. 1581, res. hade 42 av medlemsländer undertecknat och 33 av dem ratificerat konventionen om brottmålsdomstolen. Upprinnelsen till debatten var agerande. hade aviserat sin avsikt att dra tillbaka sin underskrift från fördraget om brottmålsdomstolen. På begäran fattade ett beslut att tillfälligt undandra FN-personal från vissa stater från domstolens jurisdiktion. Dessutom har sökt ingå avtal med en rad enskilda länder för att förhindra att amerikanska medborgare utlämnas till ICC. Parlamentarikerförsamlingen anser att agerande riskerar att underminera förtroendet för domstolen och för de fredsbevarande operationerna. konstaterade i sitt debattinlägg att världen behöver den . Den är ett stort steg i arbetet att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna. Den bidrar till ökad rättvisa och säkerhet världen över. beklagade beslut att inte ratificera konventionen. Han vädjade till parlamentariker att utnyttja de demokratiska instrument som står till förfogande så att inte de amerikanska kraven på åtalsimmunitet för amerikanska medborgare underminerar Romstadgans universella principer. Konventionens okränkbarhet måste försvaras. Vid aprilsessionen debatterade församlingen romernas rättsliga situation i (dok. 9397 rev., 9417, 9424, rek. I egenskap av det juridiska utskottets vice ordförande redogjorde för utskottets synpunkter. Antalet romer i uppskattas till över 10 miljoner. De är ett folk i diaspora. Två tredjedelar av dem lever i . Romerna består av flera grupper som uppvisar stora skillnader i språk, kultur och sedvänjor. De lever under svåra förhållanden. sammanbrott 1989 innebar en försämring av levnadsvillkoren för romska minoriteter. har romer kommit som flyktingar till länder i i flera vågor. Trots internationella konventioner utsätts romer för diskriminering, fördomar, marginalisering och social uteslutning. Parlamentarikerförsamlingen vill slå larm om denna minoritet och dess rättigheter. Romernas situation är en människorättsfråga. Församlingen kräver att romerna betraktas som en nationell eller etnisk minoritet och att deras rättigheter garanteras i alla länder. Parlamentarikerna förutsätter att stöder "europeiska romers rådgivande forum", inrättar en solidaritetsfond för romer, inrättar ett europeiskt ombudsmannaämbete för romer samt ett europeiskt studiecentrum om romerfrågor. finns inte något officiellt organ på Europanivå som försvarar romers rättigheter. 4.3.4 Uppföljning av verkställighet av beslut Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om hur medlemsstaterna genomför utslag (dok. 9307, rek. 1546, res. har en nyckelroll för att skydda individens rättigheter och friheter och därmed bidra till att stabilisera demokratiska samhällen. Rätten för en enskild att väcka en fråga betraktas som grundval. Alla anslutna stater måste erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Vid uppföljning av arbete har församlingen dock med stor oro konstaterat att vissa länder inte lever upp till sina åtaganden på detta område. Församlingen har tidigare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av beslut. Det faktum att flera av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerar att underminera det system som byggts upp under . borde inta en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställighet av domar. Församlingen föreslår vissa ändringar i . Bland annat föreslås att ministerkommittén får möjlighet att be domstolen om klargöranden när det gäller domar där verkställigheten reser specifika problem. Församlingen föreslår även ett bötessystem för att straffa de stater som upprepade gånger misslyckas med att verkställa beslut av domstolen. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. är ett land som har låtit bli att verkställa ett stort antal av domstolens beslut. En debatt om verkställighet av domstolens domar ägde rum vid septembersessionen (dok. 9537, rek. 1576, res. Ett flertal gamla och viktiga domstolsutslag har förblivit ouppfyllda. I synnerhet den s.k. Loizidoudomen har fått uppmärksamhet.