frsrdg · GQ04RR15 · 2003-01-01 00:00:00 — revisorers förslag angående CSN:s handläggningstider och tillgänglighet 2002/03 RR15 Revisorernas granskning revisorer beslutade på eget initiativ att inleda en granskning av hur () uppfyller sitt uppdrag. Bakgrunden var de långa handläggningstiderna för studiestöd samt bristerna i service till studenterna i samband med terminsstarterna. Granskningen har i första hand inriktats på de problem CSN har haft med handläggningstider och tillgänglighet. I granskningen beskrivs dessa problem, vad CSN och regeringen gjort för att komma till rätta med dem och vilket resultat dessa åtgärder fått. Förslag till åtgärder för att förenkla och snabba på handläggningen diskuteras även. Resultatet av granskningen och revisorernas överväganden och förslag publicerades i rapporten till studier - CSN:s handläggningstider och tillgänglighet (rapport /03:7). Rapporten sändes därefter på remiss. Rapporten bifogas som bilaga till denna skrivelse. Följande 13 remissinstanser har yttrat sig över revisorernas rapport: , Justitiekanslern, , , , , , , , Akademikers (), , samt Elevkåren Vuxenutbildning. I detta avsnitt återges revisorernas överväganden och förslag i rapporten. Här återges även i korthet vad remissinstanserna anfört samt deras synpunkter på revisorernas överväganden och förslag. redovisar revisorerna sina slutliga överväganden och förslag med anledning av vad som kommit fram under remissbehandlingen. Verksamheten fungerar bättre, men ännu nås inte målen har haft problem med att leva upp till rimliga krav på behandlingstider och service. Att just CSN haft så stora problem är särskilt allvarligt eftersom många människor under sin studietid är beroende av utbetalningarna från CSN för sin försörjning. Revisorerna är medvetna om att den kraftiga utbyggnaden av utbildnings-väsendet - i första hand vuxenutbildningen - innebar en stor ökning av CSN:s arbetsbörda. och den omfattande reformeringen av studiestödssystemet innebar ytterligare påfrestningar. Revisorerna anser dock att en myndighet ska kunna anpassa sin verksamhet och uppfylla sitt uppdrag även när omvärlden förändras. Revisorerna anser att det är särskilt olyckligt att CSN haft så stora problem med sin verksamhet där regering och riksdag genomfört medvetna insatser för att höja utbildningsnivån och stärka som kunskapsnation. Studiestödssystemet är centralt för att ge alla människor möjlighet att utbilda sig oavsett inkomster. Att de studerande känner förtroende för studiestödssystemet och vågar lita på att de får sina pengar är viktigt. Revisorerna har dock funnit att såväl regeringen som CSN har vidtagit en rad åtgärder för att lösa problemen. Det finns också tydliga tecken på att handläggningen av studiemedelsansökningar förbättrats . tar dock handläggningen av studiemedelsansökningar än när CSN:s problem började . Revisorerna har också funnit att regeringen och CSN gjort insatser för att lösa problemen med myndighetens dåliga tillgänglighet. Den viktigaste insatsen är CSN:s nya kundcentrum i som nära nog fördubblat myndighetens kapacitet att ta emot telefonsamtal. CSN har även arbetat aktivt för att göra sig mer tillgänglig via elektroniska tjänster. Även på detta område har situationen således förbättrats. CSN tog emot betydligt fler telefonsamtal än året innan och väntetiderna i CSN:s telefonväxel har blivit kortare. Ännu uppfyller dock inte CSN de mål för telefontillgänglighet som myndigheten ställt upp. Revisorerna bedömde i rapporten att CSN uppfyller sitt uppdrag bättre än myndigheten gjorde när denna granskning inleddes . CSN behöver dock förbättra sin verksamhet ytterligare innan myndigheten lever upp till de mål som den själv ställer upp för sin verksamhet. har CSN haft återkommande problem med handläggning och tillgänglighet. När de senaste problemen uppstod på CSN inrättade regeringen en särskild enhet på för att mer noga än tidigare kunna följa utvecklingen på studiestödsområdet. Revisorerna anser att regeringen även fortsätt-ningsvis noga bör följa utvecklingen på studiestödsområdet och vara beredd att agera skyndsamt om CSN åter skulle få problem med sin verksamhet. () anser att den bild som revisorerna ger i sin rapport om CSN är rättvisande och att orsakerna bakom CSN:s problem - den kraftiga utbyggnaden av utbildningsväsendet, och studie-stöds-reformen - är väl beskrivna. CSN konstaterar att revisorernas förslag vad gäller möjligheterna att ytterligare förbättra verksamheten vid CSN stämmer väl överens med den strategi som myndigheten tidigare redovisat till regeringen. Akademikers () ser mycket positivt på revisorernas översyn av CSN:s verksamhet. För individer med begränsade ekonomiska resurser kan långa handläggningstider och försenade utbetalningar av studiestöd vara skillnaden mellan studieframgång och studiemisslyckande, skriver . anser att CSN är en effektiv myndighet som med en relativt begränsad resursinsats lyckas både bevilja och betala ut olika former av studiestöd till cirka 1 miljon studenter och hantera tre olika återbetalningssystem för 1,4 miljoner personer. Det är naturligt att en verksamhet som så många personer är beroende av drabbas av kritiska synpunkter. Enligt har kritiken riktat sig till fel nivå. Den borde, enligt , i stället rikta sig till riksdag och regering som fastställt förutsättningarna för verksamheten och beviljat CSN otillräckliga medel för att kunna fullgöra sitt uppdrag. () ser mycket positivt på att revisorerna markerar att regeringen ska ha beredskap för nya problem på studiestödsområdet. En situation liknande den som rådde kan bli kostsam, speciellt för de studerande. Med detta i åtanke borde Utbildnings-departementet och CSN gemensamt utarbeta en strategi för hur man ska agera om en liknande situation skulle uppstå, menar SFS. Ett väl fungerande studiestödssystem är centralt för att målen för utbildningspolitiken ska kunna nås. De studerande måste kunna lita på att de får sin försörjning . Därför är det olyckligt att CSN haft stora och återkommande problem med att betala ut studiemedel i rimlig tid. Regeringen och myndigheten har dock agerat för att avhjälpa problemen. Situationen var bättre än när revisorerna inledde sin granskning. har CSN tillfälligt lyckats förbättra sin handläggning och tillgänglighet under korta perioder - innan nya problem har uppstått. Revisorerna står därför fast vid sin tidigare bedömning att regeringen även i fortsättningen noga ska följa utvecklingen på studiestöds-området. Regeringen bör också vara beredd att agera snabbt om nya problem skulle uppstå. Revisorerna skrev i rapporten att regeringen så långt som möjligt ska underlätta för CSN att administrera studiestödet. Regler som är enkla och lätta att förstå underlättar administrationen av studiestödet och gör systemet begripligt för de studerande och låntagare som berörs av det. Revisorerna skrev därför i rapporten att regeringen bör överväga ytterligare förenklingar av regelverket för studiestödet. Statskontoret håller med revisorerna om att ytterligare förenklingar av reglerna för studiestödet bör prövas. Statskontoret hänvisar i sitt remissvar till en rapport där Statskontoret föreslog att alla försörjningssystem som är sktuella vid studier bör samordnas. instämmer i revisorernas förslag att regeringen så långt möjligt ska underlätta för CSN att administrera studiestödet. Ytterligare förenklingar av regelverket kring studiestöd är värda att utvärdera, skriver , som dock understryker att vissa förenklingar i regelverket kan leda till större framtida kreditförluster. () påpekar att den tid och kostnad som krävs för att handlägga ansökningar ytterst beror på bestämmelserna i studiestödslagen och studiestödsförordningen. Enklare regler öppnar för fler möjligheter att förenkla administrationen. Studiestöds-systemet är centralt för att ge alla människor möjlighet att utbilda sig utan att hindras av sin ekonomi. Att medborgarna känner förtroende för studie-stödssystemet och hur det administreras är mycket viktigt, skriver CSN. () anser att förslaget att regeringen i så stor utsträckning som möjligt ska förenkla reglerna för studiestödet är positivt. Dagens studiestöd är komplicerat och i viss mån oförutsägbart. Att göra studiestödets regelverk mer transparent underlättar för såväl studiestödstagare som handläggare. Regelförenklingar medför färre felaktigt ifyllda ansökningar och enklare handläggning för CSN, vilket kommer att medföra att handläggningstiden kan minska ytterligare, tror SFS. och högskoleförbund (SUHF) instämmer i slutsatsen att ytterligare förenklingar av regelverket för studiestödet kan behövas. Regeringen har velat undvika att ändra i de regler för studiestöd som infördes . Därför har regeringen inte heller genomfört några större förenklingar av reglerna för studiestödet. Vissa mindre förenklingar genomfördes dock . Revisorerna är medvetna om att vissa förenklingar av reglerna för studiestödet kan leda till att utgifterna för studiestödet ökar genom att t.ex. fler personer blir berättigade till stöd. Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan anser dock att förenklingar av reglerna för studiestödet är önskvärda. Revisorerna står därför fast vid sin bedömning att regeringen bör genomföra ytterligare förenklingar av reglerna för studiestödet. Regeringen bör återkomma till med förslag till förenklingar. Mindre förhandsprövning och mer efterhandskontroll Revisorerna konstaterade i rapporten att en väg att korta handläggningstiderna för studiestöd kan vara att minska förhandsprövningen av studiestödsansökningarna och i stället ersätta den med mer efterhandskontroll. Revisorerna välkomnade i rapporten att regeringen givit CSN ett uppdrag att beskriva hur en försöksverksamhet med utbetalning av studiemedel i förskott skulle kunna organiseras. Om detta uppdrag visar att en försöksverksamhet är möjlig bör regeringen låta inleda en sådan för att få fram mer underlag i frågan, konstaterade revisorerna. () påpekar att myndigheten lämnat ett antal konkreta förslag till förenklingar av regelverket och en idéskiss som visar hur handläggningstiderna kan minskas. CSN har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att lämna ett förslag till hur en försöksverksamhet med förskottsutbetalning och efterhandskontroll skulle kunna organiseras. anser att revisorernas förslag att ersätta en del förhandsprövning med efterhandskontroll är värt att pröva. Akademikers () delar revisorernas uppfattning att det är intressant att gå vidare med en försöksverksamhet med utbetalning av studiemedel i förskott. Det är viktigt att CSN prövar olika åtgärder för att minska handläggningstiderna. Resultaten av försöks-verksamheten får avgöra om det är möjligt att övergå till ett system uppbyggt på efterhandskontroll. betonar att det är viktigt att forskare med kunskap om utvärderingsmetoder och utredare med god metodkunskap är med innan försöksverksamheten inleds. och högskoleförbund (SUHF) instämmer också i förslaget att det kan vara värt att pröva efterhandskontroll för att minska behandlingstiden för studiestöd. anser att idén att minska handläggningstiderna genom att minska förhandsprövningen och ersätta den med efterhandskontroll kan vara positiv för många studenter. För de studenter som får ett negativt besked vid efterkontrollen blir dock återbetalningskravet ett stort problem. Med minskad förhandsprövning har CSN stort ansvar för information till studenten om eventuella följder vid ett negativt beslut vid efterkontrollen. Innan en sådan försöksverksamhet med efterkontroll startas bör man undersöka den omfattning av ansökningar som kan generera felaktiga utbetalningsbeslut och de konsekvenser som blir följden, anser . () anser att revisorernas förslag är positivt, men betonar att tydliga riktlinjer måste utarbetas för vad som händer med dem som fått studiemedel utbetalat men som inte har rätt till det. () ställer sig tveksam till att avkorta CSN:s handläggningstider genom att minska förhandsprövningen och ersätta denna med efterkontroll. JO anser att det principiellt kan ifrågasättas om en myndighet bör fatta beslut i en situation med ett ofullständigt beslutsunderlag. Ett system med förskottsutbetalningar förutsätter att besluten utformas så att några formella hinder inte finns för CSN att återkräva de belopp som i efterhand visat sig ha betalats ut på felaktiga grunder. Justiekanslern manar till försiktighet när det gäller försöksverksamhet med minskad förhandskontroll. En viktig rättssäkerhetsaspekt är att den enskilde ska kunna lita på ett fattat beslut och inrätta sig efter det. Risken för framtida återkrav på grund av bristande förhandskontroll måste minimeras. Det är tänkbart att beslut som har fattats på bristfälligt underlag kan ge upphov till skadeståndsanspråk mot staten, skriver Justitiekanslern. () anser att det finns tungt vägande skäl mot att låta förhandskontroll ersättas av efterhandskontroll inom ramen för det regelsystem som finns . ÖKS menar att det vilar ett stort ansvar på den sökande att förstå vilka uppgifter som ska lämnas. Att ytterligare öka detta ansvar genom att föra över på den sökande sådant som är en myndighetsuppgift framstår, enligt nämnden, som tveksamt. ÖKS bedömer att mängden återkrav skulle öka i besvärande omfattning. De återkravsärenden som nämnden redan har kommit i kontakt med har inte sällan varit komplicerade och krävt tidsödande utredning. Det finns därför en uppenbar risk för att den tid som kan vinnas i beviljningssituationen både för CSN och den studerande motverkas av senare arbetsinsatser, menar ÖKS. avvisar förslaget att ersätta en del av förhandsprövningen med efterkontroller. Erfarenheten från CSN:s verksam-het är att någon kontroll inte kommer att prioriteras i pressade lägen. Då prioriteras i stället utbetalningarna av studiemedel, menar . Remissinstanserna är splittrade i synen på revisorernas förslag att en del av förhandsprövningen av studiestöd ska ersättas med efterhandskontroll. De remissinstanser som är tveksamma eller negativa till förslaget tar upp viktiga rättssäkerhetsfrågor. De betonar risken för att fler sökande kan få studiestöd beviljade på felaktiga grunder och att återkrav av studiestöd därmed kan bli vanligare. De som söker studiestöd är oftast unga människor med låga inkomster och små tillgångar. Revisorerna delar remissinstansernas syn att risken för återkrav måste minimeras. Revisorerna är medvetna om att system som påskyndar studiestödsutbetalningarna genom att minska förhandsprövningen innebär risker. Revisorerna vill därför betona att en sådan förändring, om den blir aktuell, måste genom föras stegvis och utvärderas efterhand. CSN har redovisat till regeringen hur en försöksverksamhet där en del av förhandsprövningen ersätts med efterhandskontroll skulle kunna genomföras . Revisorerna anser att en försöksverksamhet med mindre förhandsprövning är värd att pröva. I rapporten konstaterade revisorerna att nästan hälften av CSN:s verksamhet finansieras av administrativa avgifter som betalas av studerande och låntagare. En tredjedel av avgiftsintäkterna kommer från påminnelseavgifter. Revisorerna anser att en servicemyndighet inte bör vara beroende av intäkter från påminnelseavgifter. I rapporten föreslog därför revisorerna att regeringen skulle överväga andra sätt att finansiera CSN:s verksamhet. Statskontoret håller med revisorerna om att administrativa avgifter inte är en hållbar långsiktig finansiering för annan verksamhet än återbetalning-sverksamheten. delar revisorernas uppfattning att en service-myndighet inte ska vara beroende av avgifter från studerande och låntagare. Andra finansieringsformer är nödvändiga. Akademikers () instämmer i revisorernas kritik och anser att regeringen bör överväga andra sätt att finansiera CSN:s verksamhet. Avgifternas betydelse innebär i praktiken att myndigheten saknar incitament att förändra de administrativa rutinerna och förmå individer att betala . får myndigheten en osäker finansiell situation, vilket försvårar den långsiktiga planeringen av verksamheten. () anser att det är orimligt att CSN finansierar en stor del av sin verksamhet genom avgifter. Detta innebär att myndigheten saknar incitament att förändra den nuvarande situationen. Skulle återbetalarna betala skulle en stor del av CSN:s finansiering utebli. Straffavgifter av detta slag är en osynlig skatt för studerande som endast finns därför att staten vill slippa skjuta till mer pengar till en verksamhet som uppenbarligen är i behov av ett finansiellt tillskott, skriver SFS. Revisorerna har fått starkt stöd från remissinstanserna i kritiken av att de administrativa avgifterna utgör en så stor del av CSN:s intäkter. Revisorernas och remissinstansernas kritik gäller framför allt påminnelseavgifternas betydelse för finansieringen av CSN:s verksamhet. Påminnelseavgifterna från återbetalningsskyldiga utgör en tredjedel av CSN:s avgiftsintäkter och en sjundedel av CSN:s samlade intäkter. larna med detta är flera. CSN har svårare att planera sin verksamhet när en så stor del av dess intäkter beror på intäkter som kan variera . CSN får heller inte incitament att hjälpa återbetalarna att betala sina räkningar . Att nästan hälften av CSN:s verksamhet finansieras med avgifter innebär också att medborgarna och beslutsfattarna inte lika tydligt kan se hur mycket CSN:s verksamhet kostar. Revisorerna anser att det finns skäl att ompröva detta system. Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till med förslag i frågan. Med hänvisning till de motiveringar som framförts under revisorernas överväganden föreslår revisorer att fattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anför i avsnitt 2.2 om enklare regler. Mindre förhandsprövning och mer efterhandskontroll tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anför i avsnitt 2.3 om mindre förhandsprövning och mer efterhandskontroll. Ersätt påminnelseavgifter med anslag tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anför i avsnitt 2.4 om CSN:s finansiering. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I besluet har deltagit revisorerna (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit tf. kanslichef , utredningschef (föredragande) och avdelnings-direktör . Rapport 2002/03:7 Pengar till studier i tid - CSN:s handläggningstider och tillgänglighet revisorer · 100 12 · TEL · fax revisorer presenterar härmed sin rapport om Centrala verksamhet. Skälet till revisorernas granskning som inleddes var Centrala uppmärksammade problem med handläggningstider och telefontillgänglighet. Granskningen har beretts inom revisorernas tredje avdelning. I avdelningen ingår (m), ordförande, (), vice ordförande, (), (), (), (), () och (). Inom revisorernas kansli har utredningschef och byrådirektör ansvarat för utredningsarbetet. Kanslichef har bidragit med synpunkter på rapporten. Beslut om rapporten har fattas av revisorerna i plenum . Rapporten sänds nu på remiss till berörda myndigheter och organisationer Granskningsrapporten behandlar () och de problem myndigheten haft med att leva upp till kraven på rimliga handläggningstider för studiestöds-ärenden och möjligheten för studerande och låntagare att kunna sätta sig i kontakt med myndigheten per telefon. revisorer konstaterar att det är särskilt allvarligt att CSN, som många människor under sin studietid är beroende av för sin försörjning, haft dessa problem. Orsakerna bakom CSN:s problem står att finna i att förutsättningarna för myndighetens verksamhet ständigt förändrats. Den kraftiga utbyggnaden av utbildningsväsendet - i första hand vuxenutbildningen - innebar en stor ökning av CSN:s arbetsbörda. och den stora reformen av studiestödssystemet har inneburit ytterligare påfrestningar på personal och datasystem. Revisorerna anser att såväl regeringen som CSN har vidtagit en rad åtgärder för att lösa problemen. har på förslag av regeringen tillskjutit betydande resurser till CSN, och följer mer noggrant myndighetens studiestödsverksamhet . Även CSN:s ledning är mer aktiv för att följa och styra ärendehandläggning och servicefunktioner för att de ska bli så effektiva som möjligt. Den viktigaste insatsen för att förbättra tillgängligheten har varit inrättandet av ett kundcenter i som nästan fördubblat myndighetens kapacitet att ta emot telefonsamtal. CSN har även arbetat aktivt för att göra sig mer tillgänglig via elektroniska tjänster. Revisorerna konstaterar att det finns tydliga tecken på att de åtgärder som vidtagits haft positiva effekter. Handläggningstiden för studiemedelsansökningar har kortats avsevärt , och betydligt fler studerande får sina pengar . Även beträffande tillgängligheten slår revisorerna fast att läget har förbättrats. CSN tog emot betydligt fler telefonsamtal än året innan, och väntetiderna i telefonen har minskat. Revisorerna konstaterar dock att CSN, trots de förbättrade resultaten avseende handläggningstider och tillgänglighet, inte når upp till det mål som regeringen och myndigheten själv ställt upp. revisorers slutsatser och förslag Eftersom målen för CSN:s verksamhet ännu inte uppnåtts föreslår revisorerna att regeringen bör överväga ytterligare förenklingar av regelverket för studiestödet än de som det nya studiestödssystemet medfört, under förutsättning att dessa inte leder till oavsiktliga ökningar av utgifterna för studiestödet. Revisorerna anser även att CSN:s idé att minska behandlingstiderna för studiestöd genom att minska förhandsprövningen och ersätta den med efterhandskontroll är värd att prövas. Revisorerna vill vidare uppmärksamma regeringen på det faktum att en stor del av finansieringen av myndighetens verksamhet är beroende av de administrativa avgifter myndigheten tar ut av studerande och låntagare. Revisorerna vill därmed peka på problemen med att en servicemyndighet är beroende av påminnelseavgifter för finansieringen av verksamheten. Granskningens bakgrund och inriktning revisorer beslutade på eget initiativ att inleda en granskning av hur () uppfyller sitt uppdrag. Bakgrunden var de långa handläggningstiderna för studiestöd samt bristerna i service till studenterna i samband med terminsstarterna. Det senare gällde i första hand mycket långa väntetider i telefon. Bristerna i CSN:s verksamhet uppmärksammades , och CSN har varit föremål för flera utomstående granskningar , bl.a. två mindre granskningar av revisorer 1996 och 2000. Insatser från myndigheten själv och från regeringen för att lösa problemen gav inte förväntat resultat. Under starten av var problemen i flera avseenden större . Revisorerna publicerade en förstudie om CSN och beslutade att fortsätta granskningen av myndigheten. Granskningen inriktas i första hand på de problem CSN har haft med sina handläggningstider för att bevilja studiestöd och sin tillgänglighet för studerande och låntagare. I granskningen beskrivs dessa problem, vad CSN och regeringen gjort för att komma till rätta med dem och vilket resultat dessa åtgärder fått . Förslag till åtgärder för att ytterligare effektivisera CSN:s verksamhet diskuteras även. Granskningen avslutas med revisorernas överväganden och förslag med anledning av de fakta som kommit fram i granskningen. Studiestödet utgör ett viktigt element i utbildningspolitiken. Målet för utbildningspolitiken är att ska vara en ledande kunskapsnation där utbildningen präglas av hög kvalitet och där lärandet är livslångt. Studiestödet ska bidra till att förverkliga målen för utbildningspolitiken och ge fler personer möjlighet att studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser. Huvuddelen av CSN:s verksamhet består i att administrera tilldelning och återbetalning av studiestöd. Studiestödet kan delas upp i tre huvudkategorier: studiemedel, rekryteringsbidrag och studiehjälp. Studiestödslagen (1999:1395) innehåller grundläggande bestämmelser om studiestödet och studiestödsförordningen (2000:655) mer detaljerade bestämmelser om studiehjälp, studiemedel, återbetalning av studielån och återkrav av studiestöd.