frsrdg · GQ04NR1 · 2003-01-01 00:00:00 — Som ett resultat av arbetsgruppens arbete väcktes ett utskottsförslag om åtgärder för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt att främja integration. Förslaget utmynnade i två rekommendationer som rör insatser inom utbildnings/folkbild-ningsområdet, arbetsmarknadsområdet, forkningsområdet och medieområdet och ett internt beslut om som antogs av plenarförsamlingen. Utskottet ordnade i samarbete med ett seminarium om organiserad kriminalitet. Utskottets sommarmöte hölls i . Tema för mötet var organiserad kriminalitet, och utskottet träffade bl.a. representanter för den lokala duman, deltog i ett rundabordssamtal om organiserad brottslighet i nordvästra och och kampen mot denna. Utskottet besökte även ett kriscenter som upprättats för kvinnor som bl.a. varit utsatta för trafficking. Utskottets arbete med frågorna utmynnade i tre utskottsförslag som resulterade i fyra rekommendationer: en rekommendation om utbildningsinsatser till yrkesgrupper som kommer i kontakt med offer för trafficking samt stödinsatser för kvinnor i och de baltiska ländern, en rekommendation om möjlighet till individuell prövning om uppehållstillstånd för offer för trafficking. Vidare antog rådet en rekommendation om bekämpande av korruption och pengatvätt samt en rekommendation om polisens roll och specialutbildning av polis. Utskottets rapportör om , , lämnade sin slutrapport till utskottet. Mot bakgrund av att utrikespolitiska frågor ligger inom presidiets arbetsområde beslöt utskottet av översända rapporten till presidiet för vidare behandling. I den nya utskottsindelningen svarar miljö- och naturresursutskottet för ärenden inom miljö, jord- och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Svenska medlemmar i utskottet från var , och (vice ordförande). Nuvarande medlemmar är , , och . I samband med septembermötet anordnade utskottet ett seminarium om rovdjurspolitik och viltvård som samlade ett trettiotal inbjudna gäster och bjöd på en livlig diskussion mot bakgrund av rådets rekommendation om nordisk rovdjursförvaltning. Utskottet har haft tre rapportörer som avgivit rapport : om radioaktiva utsläpp från , om havsmiljöfrågor och om miljörelaterade hälsoproblem i . Sistnämnda rapport utmynnade i utskottsförslag och två rekommendationer från sessionen om respektive nordiska insatser för vattenvård och hälsa i Karelska republiken och finsk projektering i Karelska republiken. Rapporten om havsmiljöfrågor behandlades vid en hearing/temamöte i samband med utskottens junimöten i och utgjorde grundval för ett utskottsförslag till sessionen, om nordiska insatser för att styrka genomslaget för forskarrådgivning vid beslut om fiskerikvoter m.m., som emellertid - efter protester från representanter - återremitterades till utskottet. Rådet tog dock en rekommendation om EU:s beslut om dioxin, som också berör fiskeriet. Frågan om diskuterades med representanter för BIIPB (British-Irish Inter-Parliamentary Body) i samband med utskottens möte i och vid ordförandens resa till i , , då även besöktes. svarar i den nya utskottsorganisationen för ärenden som rör villkoren för ekonomi och produktion, näring/industri, inre marknad, handel, fri rörlighet, borttagande av gränshinder, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, infrastruktur, transport och kommunikation samt IT. Svenska medlemmar i utskottet från var , Per , och . Nuvarande medlemmar är , Per , och (ordförande). Utskottet har i huvudsak arbetat med arbetsmarknadsfrågor och företagsbeskattning. Som tema för den arbetsmarknadspolitiska rapporten angav näringsutskottet "den inkluderande arbetsmarknaden". Sommarmötet, med arbetsmarknadsfrågor som tema, ägde rum i , och utskottet mötte både den estniske arbetsmarknadsministern och representanter för arbetsmarknadens parter. har behandlat två förslag väckta av den vänstersocialistiska gröna gruppen med inriktning på att stärka arbetsmarknadsstrukturen i de baltiska länderna. Utskottet beslöt efter omröstning att rekommendera rådet att inte företa sig något med anledning av förslagen. Den vänstersocialistiska gröna gruppens representant yrkade vid plenarförsamlingens behandling av förslaget på återremiss av båda förslagen, vilket senare drogs tillbaka efter en överenskommelse om att frågan om kontakter med den baltiska arbetsmarknaden fortsatt skulle kvarstå på näringsutskottets arbetsplan. Utskottet har därefter tillsatt en arbetsgrupp för denna fråga. Den arbetsgrupp om företagsbeskattning, under ledning av , som tillsattes med ett tvåårigt mandat lämnade sin slutrapport. Arbetsgruppens arbete resulterade i ett utskottsförslag om skadlig skattekonkurrens som utmynnade i två rekommendationer för att motverka skadlig skattekonkurrens. Utskottet har även behandlat ett medlemsförslag om igångsättande av en utredning om de följder som avsaknaden av en gemensam valuta orsakar för det nordiska samarbetet men inte lyckats nå politisk enighet om frågan. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna och svarar för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt även ärenden i samband med nordiska samarbetsavtal, rådets arbetsordning och interna stadganden. Medlem av presidiet kan inte ingå i . Svenska medlemmar i var från och (ordförande). Nuvarande medlemmar är och (ordförande). Kommittén har 2001-2002 bl.a. arbetat med kontrolluppgiften utvärdering av det nordiska forskningsstödet. Uppgiften utfördes av for studier av forskning og udvikling (NIFU). På grundval av dess rapport föreslog kommittén en rekommendation (nr 41) syftande till att ge större parlamentariskt inflytande vad gäller forskningen och bättre synergieffekt med nationella forskningsprogram. Texten till rekommendationerna, de interna besluten och framställningarna finns i bilaga 2. Regeringarnas Östersjösamarbete äger rum inom Östersjöstaternas råd (, ) som har sitt sekretariat i (). Den första parlamentariska (, BSPC) organiserades av riksdag . Då det var viktigt att involvera de baltiska länderna, som då ännu hörde till , kom denna och följande konferenser att ha både nationella och regionala parlament som deltagare. var inte inviterat, men den andra konferensen organiserades av i . har därefter fungerat som sekretariat för Östersjökonferenserna. Följande konferenser har hållits i , (), , , , och . Den 11:e parlamentariska hölls 2002 i . Det ena huvudtemat för konferensen var sätt att åstadkomma integration och samarbete i med utgångspunkt i den Nordliga dimensionen och dess inverkan på miljöpolitiken samt roll. Det andra huvudtemat var sjösäkerhet. Vid mötet i antogs en ändring av parlamentarikerkommitténs sammansättning. Konferensen beslöt att utöka kommittén med två representanter innebärande att liksom fick ytterligare en medlem i kommittén. representant utses av dess presidium på förslag från partigrupperna. representeras rådet av Outi Ojala, , och , . Förberedelserna för nästa parlamentarikerkonferens är i full gång. Huvudtema för konferensen som äger rum i är kunskapssamhället. Andra frågor som kommer att tas upp är oljetransporter och sjösäkerhet. Kommittén har informerats om svårigheterna att höja medvetenheten om sjösäkerheten i och om behovet av bistånd med finansiering för att rusta upp flottan. Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen, bilaga 3. Det arktiska parlamentarikersamarbetet har fortlöpt på sedvanligt vis med tre möten för . Från svensk sida medverkade i de två första mötena, i respektive , och i det tredje i . hölls i den 5:e arktiska parlamentarikerkonferensen. Drygt 60 parlamentariker från den arktiska regionen deltog. riksdag representerades av , , och och av och . Flera av de frågor som samarbetskommittén drivit har resulterat i konkreta förslag. På Arktiska rådets ministermöte antogs formellt projektet som avser studium av levnadsförhållanden i den arktiska regionen och som initierats av kommittén. presenterade en rapport om IT-utveckling vid och fick stort gehör. kommer under sitt ordförandeskap i att prioritera IT-frågor, vilket ger goda möjligheter att utveckla samarbetet mellan regeringssidan och samarbetskommittén i frågan, i synnerhet som övertar sekretariatet för kommittén. Övriga frågor som diskuterats är arktiska aspekter i samband med Johannesburgsmötet om global hållbar utveckling, olje- och gasutvinning, fiskeindustrin och den miljön samt klimatförändringar. Samarbetet med fungerar mycket bra genom dess permanenta representant i samarbetskommittén. Samarbetet med utvecklades vid mötet i . En besvikelse är att inte heller detta år visat särskilt stort intresse. Det danska ordförandeskapet i EU bidrog till ett ökat fokus på den Nordliga dimensionen. Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen, bilaga 4. Medlemmar Suppleanter () () () () () () () () (v) () () () () () () () () () () () Per () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () med kompletteringsval Medlemmar Suppleanter () () () () () () () () () () Per () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () Skånberg (kd) () () () () () Bilaga 2 yttranden och interna beslut framställningar antagna av presidiet Framställningar antagna av Presidiet 1/2002 Överföring av pengar mellan de nordiska länderna (A 1282/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd å gjennomgå betalingsformidlingssystemet mellom de nordiske land. En slik gjennomgang må ha som mål at det treffes beslutninger som vil gjøre det billigere for privatkunder, gi kundene bedre informasjon og redusere tiden slike betalingsoppdrag tar. 2/2002 EU:s regionalpolitik (A 1277/næring) rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att de nordiska länderna formulerar en gemensam ståndpunkt inför förhandlingarna om EU:s kom-mande programperiod för regionalpolitiken enligt vilken det slås fast att de nordiska länderna har arktiska delar och att detta kräver särskilda åtgärder för att de regionala utvecklings-nivåerna skall bibehållas, att de nordiska länderna gemensamt agerar för en ändring av EU:s konkurrenslagstiftning så att mer utrymme ges för en effektiv och friare nationell regionalpolitik och att nya insatsområden intas i strukturfondsprogrammen som passar de perifera områdena i , att de nordiska länderna företar en inventering av innehållet i Den nordliga dimensionen och ge-men-samt stöder och driver på utvecklandet av EU:s strukturfondsprogram så att åtgärder in-kluderas som innebär att EU:s handlingsprogram för Den nordliga dimensionen förverkligas, att de nordiska länderna gemensamt agerar för att EU:s kommande strukturfondsprogram möjliggör stöd för uppbyggnad av infrastruktur i de nordiska glesbygdsområdena i syfte att därmed minska klyftorna mellan tätort och landsbygd, att de nordiska länderna gemensamt agerar för att EU också i ett regionalpolitiskt perspektiv under-stöder utvecklingen i gräns- och när-områdena till och , att de nordiska länderna gemensamt överens-kommer om en nordisk modell där staten tar huvudansvaret för en utbyggnad av infrastrukturen för ny teknologi så att en jämlik tillgång den nya teknologin garanteras alla nordiska invånare, att de nordiska länderna fortsatt skall koordinera och utveckla sitt regionalpolitiska samarbete genom att stödja regionalpolitisk forskning och utveckling, bl.a. genom att stödja och utveckla Nordregios verksamhet. Rekommendationer antagna vid 54:e session Rek 3/2002 Nordbornas rättigheter (B 215/presidiet) rekommenderar att en konkret tidsplan och implementeringsplan sätts för var och en av de 23 åtgärderna som fram-går av bilaga 1 till ministerrådsförslaget att lämnas till . Tids- och implementeringsplanen skall om-fatta analys av problemställningar, nödvändiga politiska beslut, ändringar i regelverk, status-beskrivning och uppföljning, att modernisera de nordiska avtalen på arbets-marknadsområdet och lägga till grund att icke-nordisk medborgare med permanent uppehålls-tillstånd i ett nordiskt land får samma rättigheter som nordisk medborgare vad gäller möjligheten att arbeta i samt att anmäla vilka åtgärder som verkställts för att uppnå denna målsättning, att i de framtida bud-getförslagen avsätter tillräckliga resurser till Hallå , så att Hallå skall kunna medverka till att bistå de nordbor som råkar ut för hinder vid flyttning/pendling eller studier inom samt för att Hallå skall kunna avge rapportering om omfattningen och karaktären av befintliga gränshinder, att ministerrrådet i sin planering och prioritering av insatser mot gränshinder också indrar relevanta myndigheter, organisationer och institutioner, här-under Föreningarna , de åtta nordiska gräns--regionerna, branchorganisationer, konsu-ment--organi-sa-tioner etc., att arbeta för en lagstiftning om gräns-över-skrid-an-de betalningar inom i syfte att nivån på avgifterna skall vara densamma som på inhemska betalningar; ministerrådet rekommen-deras att ta utgångspunkt i den modell som antagits av och (förordningen (EG) nummer 2560/2001)), att i övrigt genomföra de föreslagna åtgärderna i ministerrådsförslag om uppföljning av rapporten (B 215/presidiet) med be-aktande av de synpunkter som framgår av pre-si-diets betänkande över ministerrådsförslaget. Rek 4/2002 Redogrelse till Nordiska rdets nationella delega-tioner om uppfljning av rekommendationer Nordiska rdet rekommenderar de nordiska lndernas regeringar att till Nordiska rdets nationella delegationer rligen lmna en redogrelse fr vad man nationellt har gjort med anledning av de rekommendationer som antagits p fregende session. Som en synnerligen viktig del av uppfljningen av ministerrdsfrslaget om uppfljningen av Nordbornas rttigheter understryker Nordiska rdet betydelsen av rdets rekommendation till de nordiska lndernas regeringar om att regering, vid framlggning av lagfrslag i parlamentet, upplyser om eventuella konsekvenser i frhllande till de vriga nordiska lnderna. Rek 5/2002 Fri rrlighet fr alla (B 214/velferd) Nordiska rdet rekommenderar Nordiska ministerrdet att faststlla ministerrdsfrslaget om uppfljning av rapporten rörlighet för alla gränshinder för funktionshindrades rörlighet i B 214/velferd med beaktande av de synpunkter som framförts om att de föreslagna informationsåtgärderna också åtföljs av konkreta utbildningsinsatser för berörd personal i relevanta kommunala och statliga myndigheter. Rek 6/2002 Infrsel av hund och katt mellan de nordiska lnderna (A 1265/milj) Nordiska rdet rekommenderar de nordiska lndernas regeringar att utreda behovet av en harmonisering av de nordiska lndernas nationella bestmmelser om infrsel av hund och katt fr att underltta rrelsefrihet i . Rek 7/2002 Bekmpelse af racisme og fremmedfjendtlighed og fremme af integration inden for arbejdsmarkeds- og uddannelsesomrdet (A 1299/medborger) Nordisk Rd rekommanderer de nordiske landes regeringer at tage initiativ til at omrdet racisme og etnisk mangfoldighed bliver en obligatorisk del i uddannelserne hos dem som skal arbejde i uddannelses- og socialsektorerne, retssystemet og andre rele vante erhvervsfag og tilbydes som efteruddannelse. Målsætningen skal være omfattende nok til at skabe interkulturel kompetence blandt disse faggrupper, at der i hvert af de nordiske lande findes mulighed for som hovedfag at studere området racisme, inter-kulturel kommunikation og etnisk mang-fol-dighed ved en højere uddannelses-institution, at stimulere rekruttering af lærere af etniske minoriteter til de respektive landes uddannelses-institutioner og børnehaver, at sørge for, at skolen opfylder sin rolle hvad angår oplæring af børn og unge i menneske-rettig-hedernes og demokratiets principper, at opfordre og støtte folkehøjskoler og studie-forbund (folkbildning/folkoplysning) til at sætte spørgsmålene omkring etnisk mangfoldighed og bekæmpelse af racisme på dagsordenen samt at opfodre dem til at motivere folk af etniske minoriteter til at deltage i kursusaktiviteterne, at den offentlige sektor indtager en førende rolle hvad angår rekruttering af folk af etniske mino-riteter til de offentlige arbejdspladser. kræver bl.a. efteruddannelse af personalet på de offentlige arbejdspladser, ledere, mellemledere og personalechefer samt arbejdsformidlingerne for at sikre en optimal forståelse for de etniske minoriteters kvalifikationer og kompetencer samt betydningen af mangfoldighedsledelse. Rege-r-inger-ne skal endvidere se til, at der oprettes kvalifikationsvurderingscentre som etniske minori-teter kan henvende sig til, at tage initiativ til 3-parts forhandlinger med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og regering, med henblik på at opstille klare målsætninger for etnisk mangfoldighed på arbejdsmarkedet og at de nødvendige redskaber til rådighed (konsulenter, erfaringsudveksling m.m.), at sikre, at public service media, er førende i at skabe gode eksempler hvad angår bekæmpelse af racisme og i at fremme kulturel mangfoldighed. kræver anerkendelse af behovet for multi-kulturel medier og indebærer bl.a. efteruddannelse og træning af journalisterne, ansættelse af journalister af etniske minoriteter, journalisternes faglig dialog med indvandrer-organisationer og en større plads til etniske minoriteters stemmer i nyheds- og programsproduktioner, at se til, at relevante myndigheder gennemgår in-de-holdet i de journalistiske uddannelser med henblik på at sikre, at det faglige indhold styrkes i retning mod større fokus på oplæring i interkulturel kommunikation og etnisk mang-foldighed og fremstilling af nuanceret billede af etniske minoriteter. Rek 8/2002 Strategi for bekæmpelse af racisme og fremmed-fjendtlighed og fremme af integration (A 1299/medborger) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at se til, at der på nordisk niveau bliver udarbejdet fælles definitioner over begreber som er af be-tydning i diskussionen vedrørende racisme, frem-medfjendtlighed, racediskrimination og spørgs-mål vedrørende integration, at oprette en fælles nordisk kundskabsbase over spørgsmål vedrørende racisme, frem-med-fjendt-lighed, racediskrimination, integration og mang-foldighed, herunder pålidelig database over gode eksempler på området, forskning, lovgivning, klageorganer, institutioner, organisationer, inter-nationale forhold, m.m. Ansvarlige for kund-skabsbasen skal have det til opgave at indsamle, registrere og analysere data, at tage initiativ til og yde øget støtte til fælles nordiske forskningsprojekter vedrørende racisme, fremmedfjendtlighed, racediskrimination og spørgs--mål vedrørende integration og mang-foldighed som øger kundskaben af området og eventuelt kan danne grundlag for fælles nordiske tiltag på området, at arrangere et fælles nordisk seminar, hvor hoved-opgaven er udveksling af gode erfaringer med arbejdet med etnisk mangfoldighed og integration i skolen. På seminaret skal deltage repræsentanter fra enkelte skoler, skole-myndigheder, forældre-forbund, indvandrerorganisationer samt eksperter, parlamentarikere og regerings-repræ-sentanter m.m. Resultaterne, dokumentation af gode ek-semp-ler, skal publiceres, at arrangere et fælles nordisk seminar om mang-foldighedsledelse (diversity management), hvor hovedopgaven er spørgsmålet om, hvad mang-foldighedsledelse kan bidrage til i virks-omhederne og udveksling af gode erfaringer med arbejdet med etnisk mangfoldighed på arbejds-pladserne. På se-mi-naret skal deltage re-præsentanter fra ar-bejds-markedets parter, frivillige organisationer, parla-mentarikere og regerings-repræsentanter samt relevante eksperter på om-rådet m.m. Resultaterne, dokumentation af gode eksempler, skal publiceres, at tage initiativ til oprettelse af en nordisk stafet-ordning indenfor området antidiskrimination og etnisk mangfoldighed. Ordningen skal køre på tværs af de nordiske landegrænser, men i øvrigt køre som den Stafet-ordning som Nævnet for Etnisk Ligestilling er ansvarlig for i , her-under afholdelse af de årlige Stafet-konferencer med omfattende deltagelse af frivillige organi-sationer, at opfodre Nordisk Journalistcenter (NJC) til at regelmæssigt arrangere kurser hvor temaet drejer sig om mediernes rolle og ansvar i opinionsdannel-se omkring racisme, fremmedfjendtlighed og etnisk mangfoldighed. NJC skal også opfordres og støttes til at udføre forskning på området. Rek 9/2002 Skadelig skattekonkurrence (A 1300/næring) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at det på et tidligt tidspunkt i lovgivningsprocessen af skatteforslag, sikres at embedsmænd informeres om tiltag i de øvrige nordiske lande, at Nordisk Ministerråd sikrer, at der i forhold til EUs og OECDs initiativer til bekæmpelse af skadelig skattekonkurrence, finder en koordinering sted af den nordiske deltagelse, at Nordisk Ministerråd (MR-Finans) på årlig basis giver en kortfattet status til Næringsudvalget over hvilke initiativer eller spørgsmål som har været drøftet i det forløbne år vedrørende bekæmpelse af skadelig skattekonkurrence. Rek 10/2002 Tiltag mod skadelig skattekonkurrence (A 1300/næring) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at alle de nordiske lande efterstræber at opfylde målsætninger og krav i EUs Ad-færds-kodeks for erhvervsbeskatning og OECDs Memorandum om eliminering af skadelig skattekonkurrence, at der ved fremlæggelse af lovforslag skal rede-gøres for om disse potentielt kan indebære ska-delig skattekonkurrence. Rek 11/2002 Økt mattrygghet i (B 216/medborger) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at gennemføre ministerrådsforslag om økt mattrygghet i - styrket gjennomslag i internasjonale fora og styrket forbrukerinnflytelse, og inddrage Medborger- og Forbrugerudvalgets kommentarer som de fremgår af udvalgets betænkning (B 216/medborger). Rek 12/2002 EU:s beslut om dioxin (A 1287/miljö) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at - på baggrund af en afklaring af status for allerede pågående nationale og internationale initiativer - udarbejde retningslinjer for et nordisk samarbejde om dioxin og dioxinlignende PCB i fødevarer gennem følgende initiativer: samarbejde mellem landbrugs-, fiske- og føde-vare-området med inddragelse af øvrige relevante sek-torer, herunder miljøsektoren, med henblik på at opnå et helhedsperspektiv på spørgs-målet samarbejde med myndighederne i Østersølandene samnordiske kontrol- og overvågningsprogrammer ud-formes prøveudtagningsmetodik og analysevirksomhed be-lyses nordiske retningslinjer for dataopbevaring af prøve-resultater udarbejdes supplerende samnordisk forskning om risikovur-dering og toxicitet styrkes. Rek 13/2002 Stöd för demokratiutvecklingen i (A 1307/presidiet) rekommenderar att ta initiativ till någon form av givar- eller biståndskonferens för att prioritera och samordna de många projekt och förslag som finns för att stödja samt att fortsatt verka för att ett nordiskt informa-tions-kontor kan öppnas i . Rek 14/2002 Vattenvård och hälsa i Karelska republiken (A 1293/miljö) rekommenderar att verka för att det inom ramen för EU:s Nordliga dimension tas konkreta miljöinitiativ i Karelska re-publiken samt att samarbetet med Karelska republiken som ett målområde inom den Nordliga dimensionen fördjupas och intensifieras, att i sitt närområdessamarbete fördjupa samarbetet med Karelska republiken och som led i detta arbete främja samordning av i Karelska republiken före-kommande internationella aktiviteter för att åstad-komma en mera effektiv verksamhet främja och samordna det samarbete som bedrivs mellan inom området verkande nätverk, såsom vänortsnätverket och medborgarorganisationerna göra ett nordiskt program för insatserna i Karelska republiken och därvid uppmärksamma finansiella insatser från övriga internationella organisationer och regeringar använda NEFCO och övriga nordiska finansie-ringsinstrument inom det karelska området genomföra småskaliga projekt i Karelska re-publi-ken, att samarbeta med lokala hälsovårds-myndigheter i Karelska republiken för att åstadkomma en för-bättring av folkhälsan, bl.a. genom att