frsrdg · GQ04JO1 · 2003-01-01 00:00:00 — Många försök har gjorts för att hitta familjen då de vid upprepade tillfällen bara försvunnit utan att meddela sig, handläggaren har inte gett sig i sitt sökande utan har alltid funnit familjen på de olika platser de bott förutom sitt hem. När handläggaren fick kännedom om att familjen befann sig i en husvagn på Erikslundsområdet i togs en kontakt med Individ- och familje- omsorgen i vilket framgår av journalanteckning 991029. Hand- läggaren förmedlade var familjen befann sig och att denna inte ville ha vidare kontakt med Individ- och familjeomsorgen i . Handläggaren har även erbjudit familjen att hjälpa till med att etablera en kontakt med Individ- och familjeomsorgen i . Vid sista kontakten med familjen då de flyttat till bedömde om- rådeschef och handläggare att när familjen inte ville ha kontakt eller hjälp från Individ- och familjeomsorgen i samt att de uppvisat ett hyreskontrakt på lägenhet i och varit i kontakt med skolor i fanns det inte någon möjlighet att fortsätta att arbeta med familjen utifrån att de vistades i annan kommun. Utredningen daterad 991129 upprättades utifrån den anmälan som inkom till Individ- och familjeomsorgen 991026. Som framgår av utredningen gör handläggaren bedömningen att och har förstå- else för att de måste ordna boendesituationen för sig och sina barn. uppvisar även ett hyreskontrakt på en lägenhet i . och visade april -99 att de har förmåga att reda upp sin situation. Vid hembesök 990421, 990528, 990608 är familjens bostad välstädad och även i övrigt utan anmärkning. Under familjens vistelse i kommun har det ej inkommit någ- ra anmälningar jml 71 § SoL trots att de fyra barnen varit inskrivna i skola och barnomsorg i skilda rektorsområden. samlade bedömning är att ett tillräckligt underlag fanns för att avsluta den öppnade utredningen. i antog ett tjänstemannautlå- tande, upprättat av enhetschefen , som sitt remissvar till JO. I remissvaret anfördes följande. har i en remiss från ombudsmän anmodats att inkomma med utredning och yttrande över vad som framförs i S.N:s och H.G:s anmälan till JO, gällande tiden (2000, JO:s anm.) till inledningsskedet av pågående utredningar. Familjen består av föräldrarna och , deras ge- mensamma barn , , , , , och , . Familjen återkom till från . Första hy- ran bekostades av kommun, någon information i ärendet läm- nades inte trots att familjen varit aktuella inom . kän- nedom i gällde oro för barnen p g a miserabla förhållanden i bostä- derna och bristande hygien. Ärendet aktualiserades formellt genom anmälan om missför- hållanden från hyresvärden. Det var mycket smutsigt i lägenheten, s g s inga möbler eller sängkläder, ren misär. Enligt hyresvärden kontaktades konsulent , vilket måste vara en missuppfattning då inte var i tjänst. Anmälan kan ha gjorts tidigast . Rutinen är den att anmälningar aktualiseras , även om utredning inleds efter bedömning i varje enskilt fall. På Vallby-Västra förstaden finns regelbunden samverkan mellan konsulent inom Individ och familj och skolsköterskan på området. Skolpsykolog och skolsköterska besökte familjen i hemmet och diskuterade då remiss till Barn- och ungdomspsykiatrin, och att familjen skulle söka hjälp vid Individ och familj. Familjen erbjöds tid hos konsulent . Återbud p g a sjukdom, varför ny tid bokades . Familjen uteblev, skolsköterskan gjorde då en formell anmälan till Individ och familj. Enligt skolsköterskan var det spartanskt i lägenheten, luktade illa och många djur. Barnen var smutsiga och illa klädda men ingen oro förelåg för mat- hållningen då de följde sina viktkurvor. Skolsköterskan hade inte hört något om att barnen utsatts för våld eller hot om våld. Hon uppgav vidare att det finns en värme och vilja hos föräldrarna att göra det bra för sina barn. Ärendet fördelades till handläggare , som hade första mötet med föräldrar- na . De informerades då om vår utredningsskyldighet enligt soci- altjänstlagen. Därefter har mycket tät kontakt hållits med familjen. Familjen avhystes från bostaden och erbjöds då jourlägenhet. Fa- miljen avböjde och ordnade själva tillfälligt boende hos bekanta i en villa från . Ytterligare åtgärder från Individ och familjs sida diskuterades, men jag gjorde bedömningen att något skäl för ett omedel- bart omhändertagande inte förelåg. Barnen hade tak över huvudet, inga sig- naler om misshandel eller missbruk förelåg. Individ och familj hade kontinu- erlig kontakt med familjen och möjlighet till kontroll. flyttade famil- jen till en lägenhet kontrakterad av Individ och familj. Familjen har stöd , av en särskilt rekryterad personal som har stor erfarenhet av att arbeta i familjer. Under veckosluten gör socialjouren hembe- sök hos familjen. Insatserna skall i första hand pågå tills utredningarna är avslutade. Då en anmälan gällande barn och ungdom tas emot är rutinen att ärendet aktualiseras , vilket sannolikt skedde . Har hyresvärden haft någon kontakt med konsulent var det tidigast och då på ett sådant sätt att det inte uppfattades som en anmälan om att barn for illa. Utred- ningen inleddes , vilket möjligen kan bedömas vara något sent men det skall då tas i beaktande att försök hade gjorts att etablera kontakt med familjen . Detta finns inte dokumenterat i journalanteckningar men det framgår av referenssamtalen med skolsköterskan. Det har övervägts om barnen skulle omhändertas akut mot föräldrarnas vilja. Bedömningen är att det finns värme och omtanke om barnen hos för- äldrarna, inget missbruk eller misstanke om fysisk eller psykisk misshandel. Anledning till oro handlar om misär, dålig hygien, mathållning m.m. Inget barn skall behöva leva under sådana omständigheter, men det är brister hos föräldrarna som går att åtgärda med mycket stöd. Jag bedömde att barnen åsamkades minst skada om hygien, klädhållning, ordning och reda kunde tillförsäkras dem utan att de skildes från föräldrarna. Enligt min bedömning har inga felaktigheter begåtts vid handläggningen av ärendet. yttrade sig över remissvaren. Till yttrandet fogades ett video- band och fotografier. I ett beslut anförde JO följande. trädde en ny socialtjänstlag i kraft (2001:453). I föreva- rande ärende behandlas händelser och omständigheter som ägde rum socialtjänstlagen (1980:620) var gällande och i remissvaret från i kommun har hänvisats till den lagen. Jag har emellertid valt att här hänvisa till den nya socialtjänstlagen, som i de avse- enden som behandlas i det följande inte har inneburit någon förändring i sakligt hänseende. Innan jag behandlar sakfrågorna i ärendet vill jag upplysa om att JO, enligt de regler som gäller för JO:s verksamhet, normalt inte skall utreda händelser eller förhållanden som ligger om det inte finns särskilda skäl för det. Något sådant skäl föreligger inte varför jag endast upplysningsvis kommer att beröra en del av det som inträffade före , dvs. innan anmälan inkom till JO. Någon bedöm- ning av handläggningen under den tiden kommer jag däremot inte att göra. Några upplysningar om vad som har inträffat i tiden efter det att remissva- ren upprättades har inte inhämtats. Mina uttalanden omfattar därför endast tiden fram till den dag anmälan inkom till JO. skall enligt 5 kap. 1 § socialtjänstlagen verka bl.a. för att barn och ungdomar växer upp under trygga förhållanden. Nämnden skall i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsy- nen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. Av 11 kap. 1 § socialtjänstlagen följer att socialnämnden utan dröjsmål skall inleda en utredning av vad som genom ansökan eller på annat sätt kom- mit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämn- den. Vid en utredning om socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd eller stöd får nämnden enligt 11 kap. 2 § socialtjänstlagen för be- dömningen av behovet av insatser, konsultera sakkunniga samt i övrigt ta de kontakter som behövs. En barnavårdsutredning kan följaktligen bedrivas utan vårdnadshavarens samtycke men utgångspunkten bör alltid vara att utred- ningen skall genomföras i samförstånd med vårdnadshavaren. Som regel kan socialnämnden i samverkan med vårdnadshavaren ge barnet det stöd och den hjälp som barnet behöver. Kan samförstånd inte nås har socialnämnden i vissa fall möjlighet att gå in vid sidan av vårdnadshavaren eller i dennes ställe och med sådana befogenheter att barnets behov av skydd kan tillgodoses. Regler om detta finns i lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga (LVU). Tvångsvård enligt den lagen meddelas i första hand av länsrätten efter ansökan av socialnämnden. har också, enligt 6 § LVU, under vissa förutsättningar möjlighet att omhänderta den unge i avvaktan på länsrättens beslut om vård. Vid en genomgång av handlingarna i personakten och remissvaret kan jag konstatera att det fanns flera klara indikationer på att familjen behövde hjälp och stöd från socialnämndens sida de bodde i kommun. Av journalanteckningarna framgår det att såväl som erhöll bistånd i form av råd- och stödkontakt och att handläg- garen lade ned mycket arbete för att upprätthålla denna kontakt. Därutöver beviljades bl.a. bistånd i form av stödinsatser i hemmet , efter att nämnden på grund av en anmälan från fastighetsägaren vid ett hembesök uppmärksammat att familjen levde under sociala förhållanden som betecknades som misär. I anslutning därtill upprät tades också en individuell plan för råd- och stödkontakten med . Av utredningen framgår emellertid att det under vissa tidsperioder inte var möjligt att få kontakt med familjen och man får, vid en genomgång av hand- lingarna, ett tydligt intryck av att familjen var klart avvi- sande till kontakt med socialnämnden, trots att det fanns behov av stöd och hjälp från den. Att det fanns ett sådant behov framgår bl.a. av den bedömning som gjordes i samband med det ovan nämnda hembesöket , fortsatta klagomål avseende lukt i lägenheten, oro för barnens situation, oklar- heter kring familjens boende under vissa tidsperioder och rapport från skolan om brister i hygien och om smutsiga kläder. Jag övergår till att främst behandla socialnämndens agerande i samband med vad som framkom vid hembesöket och i anledning av den anmälan som inkom . Av utredningen framgår det med all önskvärd tydlighet att förhållandena i hemmet var sådana att det rent allmänt framstår som otänk- bart att låta barn bo i en sådan miljö. Av journalanteckningarna framgår det att uppgav att hon och barnen bodde i lägenheten. Med anled- ning av vad som framkom hade socialnämnden att ta ställning till flera olika frågor rörande behovet av insatser för barnen. Enligt min mening låg det nära till hands att överväga ett omhändertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). I den delen framgår emellertid av utredningen att vissa åtgärder sattes in på frivillig väg. JO brukar vara återhållsam med att uttala sig i frågor som ytterst grundar sig på överväganden i det enskilda fallet. Vad som har framkommit föranleder mig inte att göra något undantag från denna princip när det gäller frågan om socialnämnden borde ha ingripit med tvång. Även om nämnden fann att det inte förelåg skäl att ingripa med tvångsåt- gärder enligt LVU, måste förhållandena i hemmet ha föranlett flera frågor rörande och möjligheter att ta hand om bar- nen på ett godtagbart sätt. Det fanns anledning att försöka klarlägga vad som var orsaken till missförhållandena i lägenheten. Vidare hade nämnden skäl att fråga sig hur barnen hade påverkats av missförhållandena och om de hade något behov av stöd i olika hänseenden. Det var följaktligen uppenbart att det förelåg en skyldighet för socialnämnden att inleda en utredning enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen för att bedöma såväl barnens behov som föräldrarnas omsorgsförmåga och möjlighet att tillgodose barnens behov. I en sådan ut- redning hade det ålegat socialnämnden att höra föräldrarna och ta ställning till om något eller några av barnen skulle höras. Vidare hade det varit naturligt att kontakta barnens skolor och i jämte eventuella andra myndigheter och referenspersoner som hade uppgifter av värde för utredningen. I en sådan utredning hade framkommit bl.a. att den misär som rådde i lägenheten inte var en engångshändelse utan en upprepning av vad som tidigare hade inträffat. Denna uppgift hade givetvis varit central för nämndens fortsatta handlande. Av handlingarna framgår det att socialnämnden hade fortsatt kontakt med familjen i tiden efter hembesöket . emellertid inte ersätta en utredning enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen och de särskilda bestämmelserna i 11 kap. 2 § socialtjänstlagen. inkom en anmälan från socialjouren i kom- mun. Enligt denna hade personal från affären Barnens Hus kontaktat social- jouren. Socialjouren hade nedtecknat följande. En kvinna, , anställd vid leksaksaffären på ringer och omtalar att hon uppmärksammat två barn som befunnit sig i och utan affären . Barnen är smutsiga och hungriga och vill inte tala om var de bor. Flickan är och heter och är . De har fått varsin smörgås av personalen på leksaksaffären vilket de med tvekan tog emot. Men sa sedan att det nog är bäst att ta smörgåsen för mamma kommer inte förrän senare och hämtar dem. Barnen var för ett par da- gar sedan i och utanför affären. Flickan slår och sparkar och skriker åt sin när hon vill att han ska gå ut ur affären. Vi åker ut till och träffar barnen utanför affären. De är smutsiga och inte särskilt varmt klädda. De vet inte var mamma och pappa har åkt och heller inte när de tänker komma och hämta dem. Barnen uppger att de brukar vara vid affären . De berättar att de bor i . Vi erbjuder bar- nen att komma och sitta i vår bil men de vill inte och går iväg för att se om mamma har kommit. Vi frågar barnen om de är hungriga och lovar att åka till Mc och köpa något åt dem. När vi återvänder är barnen inte kvar. Vi får veta av personal på leksaksaffären att mamman varit in och frågat efter barnen. Då personalen påpekat att barnen varit där säger mamman dem gå hem nästa gång de kommer. den 23/10 ringer återigen personal från Barnens Hus och omtalar att barnen varit där . Pojken har ingen jacka på sig. För övrigt är barnen klädda som och de är mycket smutsiga. Flickan har berättat att mamma arbetar och sagt att hon är och . Vi åker ut och tittar efter barnen när kl. är ca 15.30. Då finns barnen inte kvar i området. Via polisen får vi fram familjens adress samt personnummer. I en jourrapport från socialjouren i hade nedtecknats följande. N.N., Barnens Hus har ringt och sökt oss. Ringer upp och pratar med en an- nan av personalen. Barnen finns på nytt i varuhuset och dess närhet. Enligt uppgift från ngn annan skall barnen bo tillsammans med pappan i en husvagn på ett skrotområde mitt emot möbelaffären . Personen hade sett barnen gå därifrån . Vi åker ut till området där husvagnen står ca . En man synbart be- rusad kommer ur husvagnen och vi ser en kvinna och en stor inne i vagnen. Vi bedömer att mannen inte är varför vi lämnar om- rådet. Vi antecknar reg.nr på den bil som står parkerad vid husvagnen [regi- streringsnummer]. Vi åker ca 19.30 ut till för att besöka familjen och prata om uppgifterna vi har fått . Ingen öppnar när vi ringer på och det är mörkt i lägenheten. Via polisen får vi sedan reda på att bilen tillhör . Uppgifterna från socialjouren föranledde nämnden att inleda utredningar enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen beträffande och . I utredning- arna kontaktade socialnämnden barnens skolor och erhöll därvid uppgift om att alla fyra barnen var frånvarande och hade anmälts sjuka av fadern. Däref- ter genomfördes ett oanmält hembesök vid familjens husvagn på Eriks- lundsområdet. uppgav då att och barnen låna- de en lägenhet i och att han själv bodde i husvagnen. även att familjen hade tillgång till både dusch och telefon och att det fanns värme i husvagnen. Enligt gick det ingen nöd på barnen. Vid ett nytt hembesök uppgav att hade erhållit ett hyreskontrakt på en lägenhet i . Utredningarna avslutades utan ytterligare åtgärd. I bedömningen anfördes bl.a. föl- jande. Undertecknad bedömer efter de samtal som förts med och att de nu har förståelse för att husvagnsboende inte är en acceptabel boendesituation för barnen. har erhållit kontrakt på en lägenhet i och har därför möjlighet att åter ge barnen ett ordnat boende. Undertecknad bedömer att även om , och barnen under vissa perioder kan ha behov av ett visst stöd så kan det ske genom frivilliga insatser. Undertecknads bedömning är att den aktuella anmälan ej skall föranleda vidare åtgärder från individ- och familjeomsorgen . Det förelåg för anmälan även andra färska uppgifter hos soci- alnämnden angående bl.a. brister i hygien under skoltid, oro för Hele- nas skolsituation och klagomål om lukt från familjens lägenhet. Mot bak- grund av dessa uppgifter, sammantagna med den kännedom om familjen som socialnämnden då hade, var nämnden skyldig att inleda utredningar även beträffande och förhållanden. Utredningarna beträffande samtliga barn borde ha utförts med sådan omsorg att de, i enlighet med vad jag har anfört ovan, belyste såväl barnens behov som föräldrarnas omsorgs- förmåga och möjlighet att tillgodose barnens behov. Eftersom utredningarna beträffande och inte kan anses belysa familjens förhållanden på ett tillfredsställande sätt, är det svårt att bilda sig en klar uppfattning om vilka åtgärder som kunde ha blivit aktuella från nämndens sida. Med utgångspunkt i vad i kommun kände till måste det ha stått klart att familjen var i behov av fort- satt stöd och hjälp. Nämnden borde därför inte ha avslutat utredningarna be- träffande och med ett konstaterande att familjen hade fått en bo- stad i . Under alla förhållanden borde socialnämnden, i första hand efter samråd med föräldrarna, ha tagit kontakt med i för att förvissa sig om att nämnden i hade kännedom om att familjen hade flyttat till och uppmärksammat den nämnden på familjens påtagliga behov av stöd och hjälp. Ett sådant samarbete hade ytterst kunnat ske även mot vårdnadshava- rens vilja i enlighet med bestämmelserna i 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Det är med stor förvåning jag kan konstatera att i Sura- kommun inte ansåg att det förelåg skäl att inleda utredningar angående samtliga barns förhållanden. Jag ser med visst allvar på bristerna i nämndens handläggning. När det gäller i kan jag kon- statera att en utredning beträffande samtliga barn inleddes efter att tre anmäl- ningar hade inkommit. Nämnden hade kännedom om vad som hade före- kommit i familjens tidigare kontakter med i . inhämtade även information från socialnämnden i kommun. Familjens tidigare mönster upprepades efter återflyttningen till . Som exempel kan nämnas att kommunens miljö- och hälsoskyddsförvaltning vid en inspektion fann att familjens lägenhet var förorenad och i behov av sanering. Vidare kan nämnas en promemoria från Näpo Väst, i , , av vilken framgick att och hade snattat och att de i samband därmed berättade att föräldrarna hade åkt till ett stall med de andra barnen. Barnen var dåligt klädda för årstiden och kläderna var trasiga och smutsiga. De hade, enligt promemorian, ingen nyckel till lägenheten och hade blivit uppmanade att gå till någon kamrat för att äta om de blev hungriga. Av remissvaret framgår det att ett akut omhändertagande enligt 6 § LVU övervägdes. Som jag har nämnt tidigare brukar JO vara återhållsam med att uttala sig i frågor som ytterst grundar sig på övervägan- den i det enskilda fallet. Vad som har framkommit föranleder mig inte att göra något undantag från denna princip i förevarande fall. Jag finner inte skäl att kritisera handläggningen vid Individ- och familje- nämnden i . En kvinna som hade psykiska problem och som missbrukade narkotika avled, sannolikt på grund av en överdos av narkotika; fråga om socialnämnden hade åsidosatt sina åligganden när det gällde att i olika hänseenden bistå kvinnan (Dnr 4199-1999 och 1432-2000) Efter en ansökan av i beslutade Länsrätten i län i en dom att , född (namnet är fin- gerat), skulle beredas vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Länsrätten förordnade att domen i den delen skulle gälla . I domen anförde länsrätten bl.a. följande. Av utredningen i målet framgår att . till följd av ett långvarigt och allvarligt missbruk av olika droger är i behov av vård för att komma ifrån sitt missbruk. Till följd av missbruket utsätter hon både sin fysiska och psykiska hälsa för allvarlig fara. Det som framkommit ger också vid handen att hon kan befaras komma att allvarligt skada sig själv, sannolikt till följd av en kombination av sitt missbruk och sin psykiska sjukdom. . togs efter domen in på LVM-hemmet Lunden. utfärdade en läkare vid ett vårdintyg en- ligt 4 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) beträffande . beslutades enligt 6 § LPT att . skulle tas in för vård enligt LPT vid i . . överflyttades till Rättspsykiatriska regionvårdsenheten i (nedan kallat ). Vården enligt LVM upphörde då . skrevs ut från LVM-hemmet. Det beslutet föranleddes av att . var föremål för vård enligt LPT. . skrevs ut från i varvid hon återvände till . påträffades . död i ett buskage i . Hon hade avlidit sannolikt på grund av en s.k. överdos av narkotika. En kurator vid en kyrklig samfällighet ifrågasatte i en anmälan till JO om i fullgjort sina skyldigheter när det gällde att ge . det stöd och den hjälp hon behövde efter utskrivningen från sjukhuset. Efter remiss kom i län in med utredning och yttrande beträffande i handläggning av ärendet angå- ende . i yttrade sig över remissvar. Anmälaren bereddes tillfälle att yttra sig över remissvar och socialnämndens yttrande. En sjuksköterska vid hade till i län klagat på socialnämndens handläggning av ärendet rörande . Läns- styrelsen fattade beslut i ärendet som avgav sitt remissvar till JO. uttalanden i tillsynsbeslutet och yttrandet till JO överensstämmer i allt väsentligt. I samband med att i arbetsutskott beslu- tade om sitt yttrande till JO över remissvar fann utskottet skäl att påkalla JO:s prövning av huruvida gjort sig skyldig till vårdslös myndighetsutövning genom att i sitt remissvar underlåta att nämna, än mindre bemöta, nämndens tillrättalägganden av uppgifter som lämnats av anmälaren. Nämndens framställning lades hos JO upp som ett särskilt ärende (JO:s dnr 1432-2000). JO hade tillgång till socialförvaltningens i personakt angå- ende . för den tid som JO:s tillsynsärende omfattade. I ett beslut anförde JO följande. När . sedan hon skrivits ut från i , åter- vände till var hon avgiftad och synes ha varit vid gott mod. . återföll dock mer eller mindre omgående i missbruk och avled dagen efter ankomsten till . Utredningen här ger inte annat vid handen än att dödsorsaken var en s.k. överdos av narkotika. Enligt remissvar till JO har i handlagt ärende på ett oacceptabelt och nonchalant sätt. Länssty- relsen har därvid framhållit bl.a. att med beaktande av destruktiva missbruk och allvarliga personlighetsstörning borde socialnämnden ha haft en färdig vårdplan för . när hon kom tillbaka till . Nämnden har å sin sida hävdat att det fanns en planering för fortsatta vård och att nämnden även tillfredsställande verkat för att hon skulle få det stöd och den hjälp hon behövde i avvaktan på att den tänkta vården skulle kunna påbörjas. Av socialförvaltningens journalanteckningar och utredningen i övrigt framgår bl.a. följande. Företrädare för socialförvaltningen hade många och täta kontakter med Cari- na A. under hennes vistelse på . Kontakterna gällde i stor utsträckning omhändertagandet av tillhörigheter i . Olika frågor rörande vilken vård . behövde när hon kom tillbaka till diskuterades också. . hade uttryckt önskemål om boende i ett familjehem efter ut- skrivningen från . Det förelåg dock påtagliga problem att finna ett lämpligt familjehem. hade socialförvaltningen kontakt med Österlenfamiljer, som är en organisation som arbetar bl.a. med att finna fa- miljehem för vuxna.