frsrdg · GQ04RJ1 · 2003-01-01 00:00:00 — Projektet skall via en rad studier och analyser tillhandahålla policyunderlag, samt identifiera vilka medel som är nödvändiga för att implementera dessa politiska handlingar och vad detta för med sig för kostnader. Generalsekreterarens specielle rådgivare, professor , , leder detta forskningsprojekt. Till sin hjälp har sjösatt tio så kallade Task Forces, bestående av världsledande forskare och experter. Varje sådan forskargrupp kommer att mobilisera ett globalt nätverk av forskare som (2003-2005) skall färdigställa rapporter, vilka sedermera skall ligga till grund för det fortsatta arbetet med millenniummålen. RJ har beslutat att stödja dessa forskarnätverk . Dessutom har det av RJ stödda projektet (WVS) inlett ett samarbete med FN kring hur WVS-projekt kan bidra till millenniummålen och uppföljningen av dessa världen över. Ekonomisk osäkerhet beträffande framtiden har präglat första halvan av 2002. Den andra femårsperioden har avslutats . Stor oklarhet har rått om det framtida ekonomiska stödet för kollegiet eftersom både EU-finansieringen upphörde och den ungerska regeringen vacklade i sitt ställningstagande till kollegiet. I detta läge beslöt om fortsatt driftstöd till kollegiet för ytterligare en femårsperiod. ägde regeringsskifte rum i varvid den nya ungerska regeringen ställde medel till förfogande. Detta sammantaget har bidragit till att andra finansiärer i , regeringar och stiftelser, ånyo ställt upp för ytterligare en period. Kollegiets rektor, professor , har efterträtts av professor vid en högtidlig ceremoni . firade kollegiet sitt tioårsjubileum med ett seminarium med titeln zones for new ideas within Research Area - The Example of the Institutes for Advanced Study. har ett samarbete inletts med Wissenschaftskolleg zu . Detta samarbete vidareutvecklas nu inom ramen för det ingångna avtalet. Samarbetsområdet AGORA - Europäische Netzwerke: Die Vollendung - und Kultur får fortsatt stöd av RJ. har Jubileumsfonds tidigare inrättade gästprofessur namn vid Nordeuropa-Institut, zu , tillsatts. Professor , vid , är den första innehavaren av denna tjänst. En motsvarande professur för tyska forskare inrättad i namn med ett därtill hörande program har beslutats av Volkswagen-Stiftung. Denna professur är placerad vid SCASSS i . skall denna utbytesverksamhet utvärderas. (Se vidare avsnittet Stipendier.) Svenskt i - finskt i Svenskt i - finskt i är ett treårigt bilateralt, humanistisk-samhällsvetenskapligt forskningsprogram som får både offentligt och privat stöd från och . Forskningsprogrammet initierades ursprungligen av i och utformades . Forskningsprogrammet startade och pågår vad beträffar den direkta forskningsfinansieringen t.o.m. . Målet för programmet är att granska samexistensen mellan finskt och svenskt i och samt det beroende, det oberoende, den samverkan och de spänningar som finns mellan länderna historiskt, i nutid och . Med programmets hjälp vill man också främja det finsk-svenska forskningssamarbetet. Utgångspunkten för programmet är integrationen i och den fortgående globaliseringen inom ekonomin, vilka ställer och inför likartade utmaningar. Forskningsprojekten speglar och synnerligen unika inbördes relationer. Länderna har en lång gemensam historia samt en likartad samhällsstruktur och värdegrund. De ställs inför samma problem inom politik, språk, religion och kultur samt inför nationell identitet, kommunikation, integration och regionalisering, gällande såväl ländernas inbördes förhållande som relationer till det övriga . Den totala budgeten för programmet är ca . Programmet finansieras av med . I deltar också i , Stiftelsen för och i finansieringen av programmet med tillsammans samma belopp. Svenska finansiärer är (f.d. ) och som till-sammans bidrar med ca . Verksamheten leds av ett arbets-utskott bestående av professorerna , ordförande, , , vice ordförande, , , , i och strand, , sekreterare och programmets koordinator. Kanslirepresentanter är forskningssekreterare , , vetenskapssekreterare , och forskningsdirektör , RJ. I programmet ingår 17 olika projekt och inom dem arbetar över 120 forskare inom bl.a. följande finländska (Fin.) och svenska (Sve.) institutioner: , , och (Fin. ), , , , , och (Sve. ), (Fin. ), (Fin. ), i , Försvarshögskolan, Högskolan på , , i (Sve. ), () och Kuntokallio (Fin. har arbetet i de olika projekten gått in i en avslutande fas. När det gäller de gemensamma aktiviteterna inom programmet har det under ledning av programmets koordinator professor genomförts arbetskonferenser kring utformningen av och innehållet i de fyra tematiska antologier, vilka skall utgöra programmets slutrapportering. Dessa antologier kommer att utges på såväl finska som svenska språken. Forskningsprogrammet har presenterats för allmänheten i olika fora i såväl som . Blant annat kan nämnas att programkoordinatorn Villstrand presenterade programmet vid ett seminarium under Bok- och biblioteksmässan i , . kommer arbetet främst att inriktas på rapportskrivande från projekten och till antologierna. anordnas en större tvådagarskonferens vid . kommer att ägnas åt interna diskussioner rörande programmets genomförande och resultat. Den andra konferensdagens program vänder sig till allmänheten och innehåller ett antal populärvetenskapliga föredrag och estradsamtal. påbörjades ett svensk-norskt historikersamarbete med sikte på att göra en samordnad forskningsinsats rörande unionsupplösningen 1905. Detta realiserades sedermera i form av Projekt 2005: svensk-norska relationer till innefattande två större monografier rörande perioderna 1814-1905 respektive 1905 till våra dagar. Projektet finansieras av de norska och svenska regeringarna, som beslutade anslå 5 miljoner NOK respektive till detta ändamål. första del författas av professor , , , medan ansvaret för den senare åvilar professor , . utges i såväl norsk som svensk språkdräkt och skall föreligga , det datum då unionsfördraget undertecknades i . Med anledning av hundraårsminnet av unionens fredliga upplösning planeras en rad publika aktiviteter i form av konferenser, utställningar m.m. i såväl som . Dessa arrangemang samordnas av respektive regering. därvid uppdragit åt Stiftelsen att samordna de svenska aktiviteterna. har en vetenskaplig referensgrupp, ledd av professorerna , och , . Gruppen har tagit initiativ till en rad nya forskningsuppgifter kring såväl själva unionsupplösningen som olika komparativa studier rörande samhällsutvecklingen i och efter 1814. De har därför i tillägg till ansökt om medel till två antologier: den första behandlar unionsupplösningen, medan den andra innehåller jämförande tematiska studier mellan de båda länderna avseende . Medel till antologiprojektet och kringaktiviteter har i omgångar beviljats av den s.k. Hundreårsmarkeringen 2005 A/S med totalt 3,9 miljoner NOK. RJ har genom olika beslut beviljat antologiprojekten (inklusive viss planering av ) sammanlagt i anslag. Den anslag, liksom de av RJ beviljade medlen, förvaltas och administreras av Vokensåsen, . Programkoordinator är doktorstipendiat , Historisk institutt, . Vd och forskningsdirektör redovisade arbetsläget beträffande för statssekreteraren i . Hon riktade därvid en förfrågan till RJ, om stiftelsen var beredd att å regeringens vägnar arbeta för att finna former för en utgivning av . Detta accepterades av RJ, eftersom stiftelsen redan hade ett mångårigt ekonomiskt och praktiskt engagemang i nära anslutning till . Utifrån detta mandat har tillsammans med representanter för det norska Utdannings- och forskningsdepartementet utarbetat underlag för upphandling av förlag m.m. med sikte på att säkerställa utgivning i linje med den uppställda tidsplanen. Vidare har Rolén deltagit i ett referens- och projektgruppsmöte på . Som redovisats i föregående årsberättelser har RJ genomfört en rad aktiviteter för att följa upp för kultur rapport skapande mångfald (1995), on Cultural Policies i med dess Action Plan on Cultural Policies for Development samt de tre seminarier som RJ anordnade vid konferensen. I Action Plan betonades bl.a. vikten av att stimulera utbytet av teorier, praktiska erfarenheter och forskning för att stärka kunskapsbasen rörande kultur och mänsklig utveckling. I detta arbete intar översikter och evaluering av existerande "verktyg" i kulturpolitiskt arbete (t.ex. kvantitativa och kvalitativa indikatorer) en viktig roll. Inom ramen för stiftelsens uppföljning av dessa intresseområden etablerades ett fruktbart samarbete mellan RJ och Sida. Detta fick konkret form när de båda organisationerna, på RJ:s initiativ, startade och gemensamt finansierade det internationella projektet . Bakom det s.k. ställde sig även , Svenska , och . Uppdraget att genomföra arbetet gavs åt en grupp forskare under ledning av professor , . Projektet leddes av en arbetsgrupp bestående av från RJ forskningsdirektör , ordförande, forskningssekreterare , professorerna (avliden ). Sida representerades av avdelningschef , enhetschef (under projektets planering och inledning), forskningssekreterarna . I gruppen har vidare ingått departementsråd (t.o.m. ), departementssekreterarna , , departementssekreterare , Svenska , direktör , , och avdelningschef , avdelningsdirektörerna , . Projektet avslutades med publiceringen av rapport : Tools for Cultural Policy and Development (RJ, Sida & , 2002). Mercer tar sitt avstamp i en grundläggande teoretisk diskussion om kulturbegreppet och diskuterar sedan utifrån en bred analys av forskningsläget och exiterande internationella översikter, möjligheterna att konstruera eller använda olika typer av "tools" för att analysera frågor rörande kultur och utveckling. Bland annat innehåller boken konkreta förslag till en ny "world culture report" - utgivning av World Culture Report upphörde redan efter de två första volymerna. Mercers bok, liksom slutrapporten från projektet (se nedan) presenterades vid en konferens med titeln of culture in the EU: situation at stake and proposals for the future på ständiga representation vid de europeiska gemenskaperna i . Arrangemanget genomfördes av Network of for Innovative Cooperation (NEF), i samverkan med RJ, Sida och , vid svenska representationen. Konferensen öppnades av , varefter direktör , NEF, presenterade sin organisation och dess engagemang i kulturfrågorna. Därpå redogjorde direktör , RJ, för bakgrunden till RJ:s egna och Sidas satsningar på forskning om kultur och utveckling, sedda ur såväl svenskt som europeiskt och globalt perspektiv. Han underströk att han å NEF:s och de svenska arrangörernas vägnar med denna konferens och presentationen av rapporterna ville föra upp frågorna om kulturens roll i en utvidgad europeisk union på agendan. Han såg EU-konventets delegater och ledning som en tydlig mottagare av detta budskap. , , ordförande i , , presenterade därefter huvudresultaten från projektet . Hon konstaterade bl.a. att den europeiska unionen saknar redskap när det gäller att såväl tolka utvecklingen inom kulturområdet som att ha ändamålsenliga stödformer på unionsnivå. EU har inte heller några organ som stöder kulturpolitiskt relevant forskning. Mycket av den kulturpolitik som förts eller förs i de enskilda medlemsländerna har sitt ursprung i ett helt annat ekonomiskt och politiskt läge och är föråldrad. Den europeiska unionen behöver ett bättre kunskapsunderlag när den skall ta ställning till kulturens roll i den samhälleliga utvecklingen, menade hon. Professor , utvecklade sedan mycket elegant sina tankar om "a cultural citizenship" och hur och varför den kulturella dimensionen kan och måste beaktas när vi försöker förstå vad som sker i våra länder och lokalsamhällen. , ordförande i det europeiska parlamentets kulturutskott, talade sedan om hur han såg på stödet till kulturen ur ett EU-perspektiv. Även han konstaterade att unionen inte velat driva någon aktiv linje på överstatlig nivå, utan överlåtit detta till medlemsländerna. resultat under det svenska ordförandeskapet (se RJ:s årsberättelse 2001) var väl i stort sett att länderna enades om att "försöka lära av varandras erfarenheter" när det t.ex. gäller stöd åt konstnärliga yrkesutövare. Men detta och andra aspekter av kulturfrågorna borde övervägas i EU-konventets arbete. Avdelningschef , Europeiska kommissionen: Direktorat för utbildning och kultur, redogjorde sedan för kommissionens arbete med kulturfrågor . Dagen sammanfattades av , Direktör för och ordförande för (EFC). Konferensen hade planerats av och , RJ, i samverkan med direktör och Mrs. De senare svarade även för de praktiska arrangemangen på plats. Att och andra stiftelser har en viktig roll för att initiera och stödja kulturpolitiskt relevant forskning underströks under det tredje vid . Detta framgår än tydligare i slutrapporten från det projekt som då initerades - Creative Europe (se ovan!). Som ovan antytts fick Creative Europe en uppmärksammad avslutning i . Arbetet har finansierats av RJ, och Compagnia di med NEF som administrativt organ. Inom projektet har bl.a. studerats vilka ramvillkor i form av olika typer av finansiering som påverkar kreativitetens villkor i dagens . Arbetet har utförts vid forskningsinstitutet , och letts av professor , forskare och fil.dr , . ERICArts har under arbetet haft ett omfattande samarbete med en rad forskningsinstitut runt om i . Genom RJ:s försorg har även kontakter etablerats med svenska forskningsmiljöer, främst med Tema Q vid Campus , . och har ansvarat för RJ:s kontakter med projektet. Under projektets avslutning har även professor , Tema Q, Campus , lämnat viktiga bidrag till utformningen av slutrappor ten, som sålunda kunde presenteras vid den ovan nämnda konferensen i . Creative Europe har också inneburit något av en läroprocess för RJ och andra berörda parter i det internationella samarbetet mellan stiftelser. Även detta har varit viktigt, med tanke på RJ:s alltmer omfattande internationella engagemang. RJ:s stöd till kulturpolitiskt relevant forskning går in i en annan fas. Mercers rapport kommer att bli föremål för en omfattande internationell "remissrunda" i Sidas regi. Projektgruppen för Toolsprojekten kommer att fortsätta samarbeta kring forskningsfrågor och resultatens implementering. För en forskningsfinansiär som RJ är det glädjande att se att flera av Mercers i den svenska projektgruppens förankrade förslag - bl.a. om A New World Culture Report - har stimulerat till internationella projekt och initiativ. Grunden har redan lagts till lovande samarbetsprojekt med och . Boken har även blivit en i planeringen av , som har formen av en uppföljning av kulturministerkonferens i . Mercers bok, liksom Creative Europe har också inspirerat till start av en tänkbar European Culture Report; erfarenheterna från dessa projekt har också delgivits de svenska delegaterna i EU-konventet. Alla förhoppningar om att 2002 skulle innebära en period av återhämtning för aktiemarknaderna har visat sig vara felaktiga. Året går till historien som ett av de sämsta någonsin på Stockholmsbörsen med en nedgång på . Motsvarande svaga utveckling går även att finna bland utländska aktiemarknader där redovisningsskandaler, krigshot och oro för förnyad konjunkturnedgång successivt har förstärkt osäkerheten och dessutom bidragit till ifrågasättande av tidigare fastlagda teorier och spelregler kring finansiella flöden. Efter en stark avslutning med positiva signaler om en global ekonomisk återhämtning tappade optimismen fart och oron för en svagare konjunktur ökade. Uppmärksamheten kring oegentliga redovisningsmetoder i energibolaget fick efterföljare bland flera globala företag, vilket bidrog till stigande riskpremie på aktier och därmed fallande kurser. och förstärktes den globala börsnedgången, och större institutionella investerare beslöt sig för att dra ned på aktieandelen och i stället placera kapitalet i riskfria värdepapper. framkom att europeiska livförsäkringsbolag hade tvingats avyttra aktier för att kunna nå upp till sina solvenskrav. Dessa faktorer gjorde att aktiemarknaden dränerades på likviditet, vilket förstärktes av flera större nyemissioner, däribland . nådde Stockholmsbörsens generalindex sin årslägsta nivå (-) och började därefter att återhämta sig i takt med att tredje kvartalets bolagsrapporter strömmade in. världsindex för aktier hade gått ned i svenska kronor. höll en hög likviditet till följd av det osäkra marknadsläget. beslöts att aktieportföljen skulle minska ytterligare till förmån för räntebärande placeringar. redovisar stiftelsen en totalavkastning på -16,. Aktieportföljen gav en avkastning på -34,, medan de räntebärande tillgångarna gav en avkastning på . De långa marknadsräntorna följde börsutvecklingen nedåt efter ett avvaktande första halvår. över sjönk räntan för femåriga statsobligationer med i storleksordningen , vilket påverkade stiftelsens räntetillgångar positivt. försvagades dollarn i förhållande till den svenska kronan som euron höll sig på en förhållandevis stabil nivå. Andelen utländska tillgångar i stiftelsens portfölj minskades , dels för att motverka valutaeffekterna av den allt starkare kronan, dels för att osäkerheten på de utländska marknaderna ansågs svår att hantera. Fastighetsmarknaden i har uppvisat skiftande utveckling med lägre priser på kontorsfastigheter som attraktiva bostadsfastigheter i innerstan stigit något i värde. Stiftelsen avyttrade sin andel av i till den andra hälftenägaren . Stiftelsen () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stiftelsen grundades genom ett beslut i och genom en donation från riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Den årliga avkastningen av Jubileumsdonationen skulle användas till att främja vetenskaplig forskning med anknytning till . fick nya stadgar, vilka innebar att stiftelsen blev en självständig finansiell aktör. I denna skepnad startades verksamheten med ett kapital om . därefter har ytterligare donationer erhållits. Beträffande på vilket sätt ändamålet skall främjas, anges i de gällande stadgarna bl.a. att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter som kräver snabba och kraftiga insatser särskilt skall uppmärksammas, att fonden skall söka främja kontakter med internationell forskning. beslöt att ytterligare en donation om , Kulturvetenskapliga donationen, skulle tillföras Stiftelsen . Till beslutet var fogad en promemoria i vilken bl.a. följande användningsområden angavs: Etablering av forskningscentrum eller forskningsområden med internationell slagkraft. Stöd till projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner. Etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationellt, bl.a. genom etablering av ett internationellt forskarutbytesprogram. Befordran av forskarutbildning och forskarrekrytering. Främjande av forskarrörlighet internationellt och mellan /högskolor och andra verksamheter. Stiftelsen har sammanträtt fyra gånger . Dessutom genomfördes en styrelsekonferens på Konferens. Samtliga styrelseledamöter, förutom de två finansiella sakkunniga, ingår i beredningsgrupper. Dessa grupper bereder forskningsansökningarna vid två heldagssammanträden och lägger förslag till styrelsen. kunde ansökningar för sammanlagt ca 100 nya projekt och drygt 150 fortsättningsprojekt beviljas. Styrelsens arbetsutskott har sammanträtt fem gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bl.a. delegerat att besluta om anslag till forskningsplanering, konferenser, seminarier, uppbyggande av vetenskapliga nätverk o.d. beviljades 83 sådana anslagsansökningar. sker ansökan till RJ helt och hållet via Internet. Förutom att de sökande insänder sina projektansökningar elektroniskt arbetar också RJ:s beredningsgruppsledamöter och de externa sakkunniga via RJ:s hemsida. Stiftelsen har arrangerat egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ samarbetar regelbundet med i sådana arrangemang. Stiftelsen har även utgett ett antal skrifter. , med uppgift att följa upp och stödja finansförvaltningen, har sammanträtt vid sju tillfällen. tillträdde , vvd på , som ny ledamot efter . RJ utvärderar och följer fortlöpande upp de projekt som beviljas medel. Efter avslutad projekttid skall en ekonomisk redovisning insändas till fonden jämte en kort redogörelse för den vetenskapliga verksamheten samt de skrifter som projektet publicerat. görs dessutom mer omfattande projektbesök av respektive beredningsgrupper. har 12 projekt besökts. har ett antal stipendier delats ut från donationer för medicinsk forskning, från för främjande av ömsesidigt forskarutbyte inom samt RJ:s "Forschungspreis für Deutsche Wissenschaftler". Fondens gästprofessur vid zu har även tillsatts . RJ finansierar fyra forskarskolor: i matematik med ämnesdidaktisk inriktning, i moderna språk och i Stillahavsasienstudier samt en forskarskola med avsikten att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda. inrättar RJ s.k. områdesgrupper inom forskningsfält som bedöms som angelägna men ännu är svagt utvecklade eller inte är tillräckligt uppmärksammade, för att initiera och stimulera ny forskning. är två sådana grupper verksamma: Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället och Områdesgruppen för forskning om Kultur - Säkerhet - Hållbar samhällsutveckling. I dessa ingår cirka tio forskare och två politiker. Stiftelsen är genom engagemanget i (), Network of for () och m.fl. sammanslutningar en aktiv medaktör inom det europeiska samarbetet, framför allt inom de sociala och kulturella områdena. har särskilt samarbetet med utvidgats, framför allt genom att RJ har påbörjat ett samarbete med Wissenschaftskolleg zu . Genom vd arbetar RJ aktivt inom CNERP (Svenska kommittén för en ny europeisk forskningspolitik). Viktiga frågor, utöver fördelandet av projektmedel, vilka styrelsen varit involverad i under året är frågan om avgifter för administration och lokaler till universitet och högskolor (overheadkostnader), anslag till tidningen , huvudmannaskap för Stiftelsen under ordförandeskap av f.d. talman samt ett aktivt delägarskap i i . hölls det sista sammanträdet med styrelsen under ordförandeskap av professor . Ordföranden och halva styrelsen avtackades vid en middag i . Den nya styrelsen, under ordförandeskap av professor , , höll ett konstituerande möte . har haft 13 anställda. tillträdde som ny finansdirektör efter som valt att gå vidare med egen verksamhet. Styrelsen för beslutade att utvärdera sin verksamhet. Beslutet innefattade tre delar: 1) en bred analys och bedömning av RJ:s forskningsstödjande verksamhet, 2) RJ:s finansiella verksamhet och 3) delfinansiering av det s.k. Stiftelseprojekt 2004, som fokuserar de s.k. löntagarfondsstiftelsernas roll i det nationella forsknings- och högre utbildningssystemet. Resultaten från den första utvärderingen kommer att presenteras under andra halvan av , den finansiella utvärderingen blir klar och stiftelseprojektet presenteras . Enligt stiftelsens stadgar (10 §) skall styrelsen avge berättelse angående stiftelsens verksamhet och förvaltning . Berättelsen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och redogörelse för vilka projekt som beviljats anslag. revisorer är stiftelsens externa revisorer enligt lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Styrelsen ansvarar, i enlighet med stiftelsens stadgar, för att intern revision sker av stiftelsen genom upphandling av en auktoriserad revisor. På basis av revisorers berättelse och utbildningsutskottets granskning av stiftelsens verksamhet fattar i plenum det slutliga beslutet om huruvida granskningen givit anledning till någon anmärkning eller ej. Resultatet, dvs.