frsrdg · GQ04RR10 · 2003-01-01 00:00:00 — I rapporten föreslår revisorer att instruktionen för AMV bör skärpas i den meningen att det införs ett direkt krav på länsarbetsnämnderna att följa upp verksamheten. Det kan förslagsvis ske i form av verksamhetsbokslut där den egna verksamheten analyseras. ESV tillstyrker revisorernas förslag. En förutsättning för att i chefsmyndigheten upprätthålla en god verksamhetsplanering, kvalitet i genomförandet i förmedlingsarbetet, god uppföljning och utvärdering är, enligt AMS, att länsarbetsnämnderna utgör en väl integrerad del i verkets linjeorganisation. Utifrån regeringens beslut om en myndighetsinstruktion pågår arbetet med att skapa tydliga ansvarsroller såväl för AMS som för länsarbetsnämnderna. En viktig del är, såsom revisorerna påpekar, att nämndernas ansvar för verksamhetsplanering och uppföljning tydliggörs. Härvidlag har, enligt AMS, såväl regeringen som styrelsen vidtagit åtgärder. Enligt AMS har en ny ledningsorganisation , chefsorganisationens och länsarbetsdirektörernas roll och ansvar för bl.a. verksamhetsplanering och uppföljning har preciserats och fokus på dessa frågor har ökat avsevärt . Enligt AMS har detta lett till resultatförbättringar. i instämmer i att det är av stort värde att länsarbetsnämnderna analyserar den egna verksamheten. bör dock ske på ett enhetligt sätt i samtliga län. Riktlinjer för detta bör, enligt nämnden, utarbetas av chefsmyndigheten inom ramen för det pågående utvecklingsarbetet. i län delar uppfattningen att nämnderna behöver göra egna systematiska uppföljningar och analyser av sin verksamhet. Förutom det mervärde detta ger för utformningen av den egna verksamheten ger det också bättre förutsättningar att presentera och tydliggöra verksamheten för externa intressenter. fordras att länsarbetsnämnderna har kompetens för detta och möjligheter att göra egna uttag ur befintliga informationssystem. i pekar på att den har genomfört en organisationsöversyn samt skapat en ny ledningsorganisation. Nämnden bedömer att detta ska effektivisera organisationen. i håller med om att det är mycket viktigt att stärka uppföljning och utvärdering och att detta även gäller den regionala nivån, inom tillgängliga ramar. Att följa upp och utvärdera verksamheten är, enligt nämnden, helt nödvändigt och kan göras på många sätt. Nämnden pekar på att den , på eget initiativ, tagit fram ett s.k. verksamhetsbokslut som tillsammans med annan uppföljning bidrar till att ge en bild av vad som fungerar och inte fungerar i verksamheten. Områden som går att utveckla vidare är speciellt uppföljning och utvärdering av effektivitet, flöden inom processerna på arbetsförmedlingarna och kvaliteten på uppgifterna i registren. IFAU håller med revisorerna om att det är av stor vikt att länsarbetsnämnderna utvecklar sin redovisning samt att den håller en hög kvalitet. Det är viktigt att såväl länsarbetsnämnder som arbetsförmedlingar arbetar aktivt med uppföljning. IFAU anser dock inte att det ska finnas krav på att länsarbetsnämnderna ska utvärdera sin verksamhet. Utvärdering handlar om kvalificerade forskningsuppgifter, och det är inte rimligt att bygga upp sådan kompetens vid samtliga länsarbetsnämnder. tillstyrker revisorernas förslag. anser att revisorernas förslag är riktigt. 1.2 Inriktning och slutsatser 1 1.3 Allmänna synpunkter från remissinstanserna 2 2 Revisorernas överväganden 2 2.1 Översyn av mål och målstruktur 2 2.2 Regeringens resultatredovisning 8 2.3 Verksamhetsplaneringen inom AMV 10 2.4 Preliminära verksamhetsmål för AMV 16 2.5 Kunskaperna om målen 18 2.6 Uppföljning och utvärdering inom AMS 19 2.7 Länsarbetsnämndernas verksamhetsredovisning 22 3 Revisorernas förslag 25 Översyn av mål och målstruktur 25 Verksamhetsplaneringen inom AMV 25 Preliminära verksamhetsmål för AMV 25 Kunskaperna om målen 25 Uppföljning och utvärdering inom AMS 26 Rapport 2002/03:2 Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna 27 1 Granskningens bakgrund och inriktning 33 1.5 Rapportens innehåll 35 2 och funktion 36 2.4 Ny ledningsform vid länsarbetsnämnderna 39 3 Den ekonomiska styrningen och de arbetsmarknadspolitiska målen 41 3.1 Den ekonomiska styrningen 41 3.2 Krav på struktur och mål 44 3.3 och regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken 46 4 Vad styr egentligen målen? 4.1 Arbetsmarknadspolitikens överordnade mål 52 4.2 Verksamhetsmål och andra mål 59 5 Regeringens uppföljning av målen 79 5.1 Analys av måluppfyllelsen 79 5.2 Regeringens uppföljning av målen 80 5.3 Vad har resultatet blivit? 6 Styrning och uppföljning inom AMV 90 6.1 Verksamhetsplanering och andra styrformer 90 6.3 Precisering och fördelning av verksamhetsmål 100 6.5 Planering av åtgärder och anslag 113 6.6 Uppföljning och utvärdering 117 6.7 Utvecklingsarbete inom AMV 126 7 Revisorernas bedömningar och förslag 128 7.2 Revisorernas förslag 129 Bilaga 1 Enkätundersökningen 147 Bilaga 2 Finansiell styrning och uppföljning 149 Bilaga 3 Mål för verksamhetsgrenar och återrapporteringskrav 156 Bilaga 4 Verksamhetsmål 2000-2002 158 Bilaga 5 Tidsplan för arbetet med verksamhetsplaneringen under Bilaga 6 AMS riktlinjer - utformning och innehåll 2002 161 Bilaga 7 Länsarbetsnämndernas riktlinjer - övergripande innehåll 164 Bilaga 8 Resursfördelningsmodeller 165 Bilaga 9 AMV:s system för ekonomistyrning (Presto) 169 Bilaga 10 De fyra länsarbetsnämndernas bedömningar av Sammanfattning av remissyttranden över rapport /03:2 Styr- ningen av AMS och länsarbets-nämnderna 172 Följande remissinstanser har yttrat sig: 172 Följande remissinstanser har inte yttrat sig: 172 1 Allmänna synpunkter 172 2 Se över mål och målstruktur 173 3 Förbättra regeringens resultatredovisning 175 4 Se över verksamhetsplaneringen inom AMV 176 5 Överväg preliminära verksamhetsmål för AMV 178 6 Förbättra kunskaperna om målen 178 7 Uppföljning och utvärdering måste stärkas inom AMS 179 8 Utveckla länsarbetsnämndernas verksamhets-redovisning 180 Statskontorets del av enkäten avser AMV:s förändrade organisation som redovisas i kapitel 2. På fullgör i de uppgifter som ligger på länsarbetsnämnden . Ungefär 300 årsarbetare är anställda vid stab. Ca 200 vid arbetslivstjänster som är en intäktsfinansierad verksamhet. Resterande är anställda vid tjänster som utför olika former av uppdrag, t.ex. ekonomitjänster åt länsarbetsnämnderna. AMS pekade i en skrivelse till regeringen på att den tidigare organisatoriska ordningen medfört en otydlighet i styrningen av och ansvaret för verksamheten (AMS, 2000a). Styrningsproblemen hade sin bakgrund i den organisatoriska ordning som fanns inom AMV, inte minst avsaknaden av en tydlig linjeorganisation. AMS föreslog att myndigheten och länsarbetsnämnderna skulle slås samman i en gemensam myndighet. I en utvärdering av styrelser med fullt ansvar delade Statskontoret AMS uppfattning att besluts- och ansvarsfördelningen i verket gav upphov till problem och svårigheter att utkräva ansvar och tillstyrkte AMS förslag (Statskontoret, 2000a). Enligt Statskontoret var dock problembilden så komplex att det inte var möjligt att inom ramen för kontorets uppdrag bedöma alla aspekter. Avsnittet bygger på Ds 2000:63. I promemorian redovisas också ett antal förslag som syftar till att skapa bättre förutsättningar för ekonomistyrning. Förslagen bereds inom och redovisas därför inte närmare här. Arbetslösheten förväntas ligga kring . Enligt uppgifter från ligger målet om att halvera den öppna arbetslösheten implicit kvar. Fokus ligger dock numera på målet om att av alla personer ska vara sysselsatta 2004. Den öppna arbetslösheten påverkas definitionsmässigt av samtliga arbetsmarknadspolitiska program (hur arbetslösheten påverkas i praktiken diskuteras i avsnitt 4.1. Med reguljärt sysselsatta avses sysselsatta enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () exklusive sysselsatta i programmen allmänt anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd, särskilt anställningsstöd, offentligt tillfälligt arbete samt de som uppbär bidrag för start av näringsverksamhet (prop. 2000/01:100, bilaga 2). I jämförelse med 2001 har ett mål tillkommit. Det gäller målet om att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med föregående år (ett liknande mål fanns , men togs bort 1997). Ett mål har tagits bort. Det gäller målet om genomsnittlig bidragsnivå i lönebidrag (det anges numera som indikator). Två av målen har modifierats. Ambitionsnivån vad gäller långtidsinskrivna och arbetshandikappade i åtgärder har därvidlag höjts något. AMS har preciserat målnivån till att av arbetsgivarna ska få tillräckligt med sökande för att kunna anställa inom rimlig tid. AMS har preciserat målet till att andelen som uppger att de har en handlingsplan ska uppgå till . Enligt tidigare års mål skulle en handlingsplan upprättas . Målen för den ekonomiska politiken diskuteras i bl.a. SOU 1993:20 och (1994). Arbetsmarknadspolitiken kan sägas verka genom olika mekanismer som kan påverka sysselsättningen på ett mer indirekt sätt (Calmfors m.fl., 2002). Det kan vara effekter på matchningsprocessen, effekter på konkurrensen på arbetsmarknaden, direkta undanträngningseffekter på reguljär arbetskraftsefterfrågan, lönebildningseffekter till följd av att de arbetslösas välfärdsnivå påverkas, effekter på produktiviteten och effekter på arbetskraftens fördelning mellan olika sektorer. Effekterna kan vara både positiva och negativa. Det finns också andra motiv för att bedriva arbetsmarknadspolitik. Ett motiv tar fasta på behovet av en försäkring mot risken att bli arbetslös. Ett annat tar sin utgångspunkt i att lönerna inte bestäms i en traditionell marknadsklarerande modell (m.fl., 1996) Andra inslag i modellen är en generellt restriktiv efterfrågepolitik, en solidarisk lönepolitik och selektiva sysselsättningsstimulanser. Begreppet full sysselsättning definieras inte i regeringens dokument. Det har emellertid varit föremål för en omfattande diskussion i ekonomisk litteratur. Det förekommer definitioner som t.ex. att full sysselsättning råder när antalet lediga platser är större än antalet arbetslösa personer, att full sysselsättning råder när den arbetskraft som åstadkommer maximal produktion är sysselsatt och att full sysselsättning råder när alla arbetsvilliga personer är sysselsatta. Normalt brukar olika definitioner kunna ifrågasättas utifrån olika utgångspunkter. Det är därför förenat med stora svårigheter att ange en meningsfull definition av begreppet full sysselsättning. Detta underlättar naturligtvis inte heller en utvärdering av målet. I (1997a) diskuteras de arbetsmarknadspolitiska målen utifrån en sådan ansats. Som framgår av kapitel 3 involveras även andra politikområden som ska bidra till måluppfyllelsen. De bägge målen betonas dock mycket starkt inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Med direkt undanträngning menas undanträngning som kommer till stånd genom att företag eller myndigheter, när de står i begrepp att nyrekrytera, väljer en billig åtgärdsdeltagare snarare än en dyrare reguljär anställning. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan även tränga undan reguljär sysselsättning via lönebildningen, s.k. indirekt undanträngning. Inflödet går att påverka till en viss del genom sysselsättningsbevarande stöd. Beräkningen avser 1998. Det är inte möjligt att göra sådana beräkningar. Internettjänster ingår i en fråga som behandlar annons i dags- eller fackpress/på Internet/på text-tv eller annan massmediekanal. Det förekommer att utbildningens resultat jämförs med resultaten för andra åtgärder. Det krävs dock avancerade analyser för att fastställa om det är individens egenskaper eller programmets utformning och innehåll som ger upphov till resultaten. Med långtidsarbetslösa avses personer, eller äldre, som varit arbetslösa . Personer räknas som långtidsarbetslösa när de varit arbetslösa . Med långtidsinskrivna avses personer som varit fortlöpande utan arbete . Tiden bryts vid arbete eller avaktualisering. Det finns ingen exakt definition på medelålder. vid har undersökt när människor uppfattas som medelålders. Nio av tio svarade dock och hälften . Medelvärdet uppgick till . Vi har valt ett intervall , vilket i sammanhanget kan uppfattas som en relativt generös definition. Jämviktsarbetslöshet kallas den nivå på arbetslösheten som är förenlig med samhällsekonomisk balans eller jämvikt. Med jämvikt avses vanligen stabil prisnivå eller åtminstone inflation, dvs. inflationstakten varken tilltar eller avtar (SOU 2000:7). Här utesluts mer drastiska förändringar som omorganisation, nedläggning av hela myndigheter eller utnämning av nya chefer. Inslag som reaktion, ansvarstagande och incitament ingår inte i instruktionen. Sådana inslag diskuteras dock i de avsnitt där de kan anses aktuella och relevanta. Avsnittet bygger på kontakter med tjänstemän vid respektive länsarbetsnämnd samt i (2002), i (2002), i län (2002) och i (2002). Det är även första gången som mål 2 länsfördelas. Mål 2 kan dock mer ses som ett mått eller indikator på den inre effektiviteten och påverkas inte på samma sätt av de faktorer som diskuteras i delavsnittet. Utfallet styrs dock även till viss del av arbetsmarknadsläget. Förmedlingarna måste producera fler handlingsplaner i en lågkonjunktur än i en högkonjunktur och vice versa. De fördelningsmodeller som redovisas bygger på AMS (1998b), AMS (2001e), AMS (2002), i (2001), i (2001), i län (2001) och i (2000). En mindre del av anslagen fördelas med hjälp av andra kriterier. Dessa diskuteras dock inte i denna granskning. Det finns även möjligheter att omfördela medel . I fördelningsmodellen används ett volymmått för uppdragen som är en kombination av flöden och stockar per kvartal. Variabler som personaltäthet och andel placerade i åtgärder visades sig vara icke-signifikanta. Begreppet är inte någon förkortning. Det kan närmast ses som en synonym till "styra". För målen 3, 4 och 5 mäts måluppfyllelsen via uppgifter från AMV:s register, dvs. det är fråga om totalundersökningar. Med ett konfidensintervall menas att det sanna värdet i 95 fall av 100 ligger inom dess gränser. Tekniken kan åskådliggöras genom ett exempel. Om exempelvis av arbetsgivarna uppger att de fått tillräckligt med sökande och konfidensintervallet uppgår till +/- , så innebär det att det sanna värdet med 95 procents sannolikhet ligger mellan . Resultatet är således förknippat med betydande osäkerhet och en eventuell förändring, t.ex. från en månad till en annan, måste vara av betydande storlek för att vara signifikant. I resterande delar av årsredovisningen anges dock målen . Det anges att är ett internt begrepp som endast används i utvecklingsarbetet. Verksamheten kommer även i fortsättningen att bedrivas under namnet Arbetsförmedlingen. AMS har dispositionsrätten, inte AMV. finns även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i skattelagstiftningen. Detta betecknas som saldopåverkande skatteavvikelse. Anställningsstöd lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarnas skattekonto och innebär minskade skatteintäkter på budgetens inkomstsida. Detta stöd beräknas medföra en skattekreditering på 2002. Det kan nämnas att återrapporteringarna ska redovisas könsuppdelat och utifrån ett jämställdhetsperspektiv. RRV granskar om redovisningen är tillförlitlig och rättvisande. RRV redovisar sina iakttagelser i revisionsberättelser och i särskilda rapporter och lämnar en rapport till regeringen med en sammanfattning av viktigare iakttagelser. Anslagen har förändrats . Redovisningen här avser de anslag som gäller nu och tidigare anslag. Sökande i rimlig tid