frsrdg · GQ04JO1 · 2003-01-01 00:00:00 — ökade antalet ompröv- ningar bl.a. på grund av ny lagstiftning, såsom lagen (1996:1030) om under- hållsstöd och ändringar i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Försäkringskas- san genomförde sedan ytterligare omorganisationer . har vidare anfört att omprövningsverksamheten föränd- rats och försvårats sedan omprövningsinstitutet infördes . ringslagstiftningen har blivit mer komplicerad, mer hänsyn måste i ärende- handläggningen tas till rörligheten mellan länderna m.m. Därtill kommer att arbetssituationen vid lokalkontoren har medfört att ärendena inte alltid är välutredda från början. anser därför att det kan finnas an- ledning att se över den rekommederade handläggningstiden . Såvitt jag kan bedöma hänför sig dock merparten av de orsaker kassan an- givit som förklaring till de långa handläggningstiderna till problem som upp- stått på grund av arbetssituation. Det har förekommit fre- kventa omorganisationer, problem vid prioritering mellan arbetsuppgifter som internkontroll och omprövningsverksamhet, förseningar till följd av att lokal- kontoren dröjt med att sända ärendet vidare, bristande bevakningsrutiner och trängt personalläge. Ingen av dessa orsaker, vilka ju är av mer administrativ karaktär, kan enligt min mening på något sätt motivera att längre handlägg- ningstider för omprövningsärendena generellt kan accepteras. Ett beslut av en försäkringskassa skall självfallet redan från början vara välgrundat. Ärendet bör, när kassan fattar sitt ursprungliga beslut, vara utrett med sådan omsorg att allt nödvändigt material finns tillgängligt . Ett synsätt som innebär att omprövningsinstitutet används för att i efterhand rätta till brister i det ursprungliga beslutsunderlaget kan få den kon- sekvensen att den som litar på att kassan har fattat ett materiellt riktigt beslut, och därför inte överklagar beslutet, lider en rättsförlust. En annan sak är att kassan självfallet i samband med en omprövning kan upptäcka och rätta till brister i beslutsunderlaget. Men utgångspunkten måste vara att varje ärende skall vara korrekt handlagt från början. De som en omprövning skall slutföras inom torde främst vara till för att en annan beslutsfattare inom skall sätta sig in i ärendet. Det är endast om särskilda skäl föreligger som man kan godta att kassan överskrider sexveckorsfristen. Ett sådant särskilt skäl kan vara att den försäkrade i sin omprövningsbegäran lämnar nya uppgifter och ärendet därför behöver kompletteras. I det fallet kan en längre handläggningstid än godtas. Enligt min uppfattning kan inte de orsaker som försäkrings- kassan i detta ärende pekat på som en förklaring till den i vissa fall långa handläggningstiden för omprövningar rymmas under begreppet särskilda skäl. Jag delar således inte åsikt att det kan finnas anledning att se över den rekommenderade handläggningstiden för omprövningsbeslu- ten. En annan betydelsefull aspekt är att ett godtagande av en längre handlägg- ningstid för omprövningsärenden försenar den enskildes rätt att få sin sak prövad av domstol. Det är ju först när har fattat sitt om- prövningsbeslut som den försäkrade får möjlighet att överklaga beslutet och få sin sak prövad i domstol. Sammantaget är jag mycket kritisk till de redovisade bristerna i försäk- ringskassans handläggning av omprövningar enligt 20 kap. 10 § AFL. De brister som framkommit i detta ärende är av allvarlig natur. Jag över- lämnar därför kopior av detta beslut till såväl som till (Socialdepartemenet) och socialförsäkringsutskottet för kännedom. Ett initiativärende rörande försäkringskassas handläggning av en inkommen handling, vilken rubricerats som ett överklagande (Dnr 3644-2000) I ett meddelat beslut anförde JO Pennlöv följande. Vid min inspektion av läns allmänna försäkringskassa (dnr 3125-2000) framkom följande i ett av de granskade ären- dena gällande arbetsskadeförsäkring. I ärendet hade arbetsskadeanmälan, som avsåg G.P., inlämnats . skickade ett informationsbrev till henne. Hon kom in med en såsom överklagande rubricerad handling. I handlingen angavs det överklagade beslutet vara fattat . Med anledning av detta skickade kassan ett brev till G.P. vari framgick bl.a. att ingen prövning hade skett efter- som inga ersättningsanspråk kommit in till kassan. Kassan anförde vidare att den, eftersom inget beslut fattats, inte skulle skicka över handlingen till läns- rätten. Jag beslutade att i ett särskilt ärende låta utreda kassans handlägg- ning av det brev som kom in från den försäkrade . anmodades att yttra sig över en promemoria, som innehöll det som upptagits ovan. I sitt svar anförde direktören följande. I den arbetsskadeanmälan som inkom ( ) anges att G.P. fått ryggproblem av att arbeta som färdtjänstchaufför. Sjukhistorik saknades ( ). Handläggaren uppfattade anmälan som ett statistikfall och det vanliga informationsbrevet skickades ut i och med att anmälan registrerades. uppmanades i informationsbrevet att kontakta om hon hade ersättningsanspråk som hon ville ha prövade. Av informationsbrevet framgick vidare att Har du inte haft kostnader eller inkomstminskning prövas inte din anmälan nu utan arkiveras på för eventuell prövning om kostnader skulle uppstå enligt ovan. Skrivelsen rubricerad Överklagande av beslut inkom från G.P. med begäran om anstånd att ut- veckla talan. Det är endast beslut som kan överklagas enligt bestämmelserna i förvalt- ningslagen och lagen om allmän försäkring. Förhållandet att en försäkrad rubricerar sin skrivelse som Överklagande innebär inte att skrivelsen är en överklagan enligt angivna lagrum. uppmanade på nytt G.P. att tala om vilka ersättningsan- språk hon ville ha prövade. Det fanns inte några indikationer som pekade på att hade en skyldighet att ex officio pröva hennes arbets- skadeanmälan. informerade på nytt om att om hon inte inkom med något yrkande skulle hennes anmälan arkiveras tills vidare i av- vaktan på om hon fick kostnader eller inkomstförlust på grund av de besvär som anmälan avsåg. har inte avvisat något yr- kande om prövning av ersättningsanspråk utan endast bekräftat att kassan har mottagit arbetsskadeanmälan och informerat om reglerna för prövning. lämnade in en anmälan om arbetsskada till . skickade kassan en skrivelse till henne. I denna informerade kassan bl.a. om att hon skulle vända sig till kassan om hon hade anspråk på ersättning. uppfattade uppenbarligen kassans skrivelse som ett beslut. Hon inkom nämligen med en skrift, i vilken hon sade sig överklaga beslut av . Av yttrande hit framgår att den inte anser sig ha fattat något beslut i G.P:s arbetsskadeärende. Den fråga som jag behandlar i detta ärende är emellertid enbart hur skulle ha hanterat den skrift som G.P. Jag tar således inte ställning till om kassans brev av innefattade något beslut eller om det i så fall kunde överklagas. När ett överklagande kommer in till skall den i första hand göra två saker: pröva om överklagandet kommit in i rätt tid och i före- kommande fall pröva om beslutet bör ändras med stöd av 20 kap. 10 a § AFL. Därefter skall överklagandet och handlingarna överlämnas till länsrätten för prövning. Jag vill särskilt understryka, att det inte ankommer på försäk- ringskassan att avgöra om det föreligger ett beslut och om så skulle vara fallet om detta är överklagbart; det är en uppgift för den instans som har att pröva överklaganden av kassans beslut, dvs. i första hand länsrätten. Kassan hade alltså bort överlämna G.P:s skrift dit. Jag förutsätter att den ser till att så sker. Med den kritik som ligger i det jag nu sagt avslutar jag ärendet. Försäkringskassas utformning av ett avvisningsbeslut. Även fråga om handläggningstiden för överlämnande av ett överklagande till domstol (Dnr 163-2001) i en anmälan till JO framfört klagomål mot allmän- na försäkringskassas handläggning av ett arbetsskadeärende upprättades vid ombudsmannaexpeditionen en promemoria som såvitt här är aktuellt in- nehöll följande. Handläggningstid för överlämnande av överklagande har i en anmälan till JO bl.a. klagat på handläggning av hennes arbetsskadeärende. I sin anmälan hänvisar hon till en skrivelse vari hon bl.a. överklagar socialförsäkringsnämndens beslut avseende förtidspension och livränta. Överklagandet, som är inkomststämplat hos kassan , kom enligt länsrät- tens inkomststämpel in dit först . utformning av ett avvisningsbeslut I sin skrivelse begär G.C. vidare att kassan omprövar tidigare beslut och anför: Det skall gälla hela mitt arbetsskadeärende och beslut om arbetsskadesjukpenning, sjukbidrag/arbetsskadelivränta samt för- tidspension . Med anledning av G.C:s begäran om omprövning har fattat vad som måste betraktas som ett avvisningsbeslut . I beslutet anger kassan bl.a. att kassan är förhindrad att ompröva beslut enligt ditt yrkande . Flertalet av de beslut som G.C. begär att kassan skall ompröva ankommer det på socialförsäkringsnämnden att avgöra. Dessa beslut saknar kassan enligt 20 kap. 10 § lagen om allmän för- säkring behörighet att ompröva. Kassans beslut har inte rubricerats som ett sådant och har heller inte försetts med överklagandehän- visning. anmodades att yttra sig över promemorians innehåll. I sitt svar anförde kassan vikarierande direktören följande. Överklagandet har i rubricerade ärende inkomststämplats hos kassan och först hos länsrätten. I allmänna råd rekommenderas att försäkringskas- san överlämnar ett överklagat beslut och övriga handlingar inom . har inte följt de rekommendationer som gäller för hand- läggning av överklaganden och något skäl till att ärendet inte översänts till länsrätten inom stipulerad tid finns inte. Kassans personal är väl informerad om vilka rutiner som gäller för handläggningen av överklaganden och inför- stådda med att dessa inte följts i förevarande ärende. När det gäller utformning av ett avvisningsbeslut vill kassan redovisa följande. har i skrivelse till daterad begärt att kassan omprövar tidigare beslut och anför: Det ska gälla hela mitt arbetsskadeärende och beslut om arbetsskadesjuk- penning, sjukbidrag/arbetsskadelivränta samt förtidspension . G.C:s begäran omfattar dels beslut som varit uppe till prövning i högre in- stans och vunnit laga kraft och dels beslut den 19 novem- ber 1999. borde i samband med handläggningen av överklagan [ha] gjort en kompletterande utredning för att säkerställa sig om innebörden i hennes framställan. Först därefter skulle ha fattat ett beslut beträffande G.C:s yrkanden. I det fall att delar av yrkandena skulle ha avvi- sats skulle beslutet ha utformats som ett avvisningsbeslut med överklagandehänvisning. Eventuella övriga yrkanden skulle ha handlagts av i vanlig ordning. ser mycket allvarligt på hur G.C:s ärende har handlagts och kan konstatera att handläggningen av ärendet inte kan undgå kritik. För- säkringskassan i står inför en omorganisation . I samband med denna kommer ytterligare utbildningsinsatser att ske beträffan- de förvaltningsrätt för att ånyo betona vikten av de förvaltningsrättsliga reg- lerna. I sitt meddelade beslut anförde JO Pennlöv i bedöm- ningsdelen bl.a. följande. Handläggningstid för överlämnande av överklagande Det dröjde över översände skrivelsen med överklagandet till länsrätten. Detta är inte godtagbart. Jag har bl.a. vid ett flertal inspektioner av olika försäkringskassor uttalat att tidsrymden för för- säkringskassans rättidsprövning och prövning enligt 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och till dess att överklagandet läm- nas över till länsrätten inte bör överstiga . Utformningen av ett avvisningsbeslut Av remissvar framgår att kassan till viss del har uppfattat G.C:s yrkanden i skrivelsen som oklara. Kassan har an- fört att den därför borde ha tagit kontakt med G.C. för att säkerställa sig om innebörden i hennes framställan. Lika med kassan anser jag att, om den funnit oklarheter i G.C:s framställan, hon borde ha givits tillfälle att inkomma med kompletteringar innan ärendet avgjordes. I 20 kap. 10 § AFL föreskrivs att beslut av en allmän försäkringskassa som har fattats av tjänsteman i ärenden om försäkring enligt denna lag skall om- prövas av kassan, om det begärs av en enskild som beslutet angår och beslutet inte har meddelats med stöd av 10 a §. har i beslutet bl.a. anfört att den är förhindrad att ompröva beslut enligt G.C:s yrkande . Såvitt framkommit har besluten inte meddelats med stöd av 20 kap. 10 a § AFL. Kassans ställningstagande att avvisa G.C:s yrkande som för sent in- kommet har enligt vad som framkommit bl.a. omfattat beslut som det ankommer på socialförsäkringsnämnden att avgöra. Kassan saknar enligt 20 kap. 10 § AFL behörighet att ompröva dessa beslut. Jag vill betona vikten av att den juridiska terminologin används på ett korrekt sätt. Det aktuella avvisningsbeslutet har inte försetts med någon anvisning om hur det kan överklagas. I 21 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223) föreskrivs bl.a. att om ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende går part emot och kan överklagas, skall han underrättas om hur han kan överklaga det. Beslutet borde således, då det gått sökanden emot, ha innehållit anvis- ningar om hur det kunnat överklagas. När det gäller avvisningsbeslutets utformning har jag utöver vad som sagts här ovan funnit skäl att erinra om följande. Enligt huvudregeln i 20 § förvaltningslagen skall beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende innehålla de skäl som har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Genom sitt beslut har som fram- gått avvisat G.C:s framställan om prövning med hänvisning dels till att hennes yrkande kommit in , dels till att henne tillerkänd ersättning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring för åren t.o.m. dessutom varit föremål för prövning i högre instans. Av avvisningsbeslutet framgår varken datum för eller andra uppgif- ter om de tidigare avgöranden vari kassan har behandlat de sakfrågor som G.C. i sin skrivelse har begärt att kassan skall pröva. är enligt min mening en påtaglig brist ur rättssäkerhetssynpunkt att kassans avvisningsbeslut i G.C:s fall inte innehåller närmare uppgifter om de tidigare avgöranden som omfattas av kassans ställningstaganden. Jag har vidare funnit skäl att utan att ta ställning i G.C:s fall något be- röra frågan om ett förvaltningsbeslut är förenat med negativ rättskraft. Att ett beslut är förenat med negativ rättskraft innebär att den fråga som har avgjorts genom beslutet inte får tas upp till förnyad prövning. Beslutet är alltså orubb- ligt och den beslutande myndigheten kan inte senare återkalla eller ändra beslutet (res judicata). Beträffande det stora flertalet förvaltningsbeslut gäller emellertid att de inte är förenade med sådan negativ rättskraft, jfr , Allmän förvalt- ningsrätt, 20:e uppl., s. 71 f. Ragnemalm anför för sin del i Förvaltningsprocessrättens grunder (7:e uppl. 1992, s. 88 f.) bl.a. följande om rättskraftsfrågan. Avslagsbeslut är en typ av s.k. betungande beslut, som frånkänns rättskraft. Sökanden kan alltså återkomma med en ny framställning i samma sak och kan då få den bifallen utan hänsyn till det tidigare avslaget. Myndigheten kan frångå sitt tidigare beslut, om sökanden förmår visa nya omständigheter, men också på oföränd- rat material, om man ändrat uppfattning i frågan (jfr RRK K76 2:7 angående bidragsförskott). Inte ens det förhållandet, att avslagsbeslut efter besvär fast- ställs av högre myndighet, hindrar i princip beslutsmyndigheten från att sena- re bifalla samma ansökan. En annan sak är naturligtvis, att föreskrifter om bestämda ansökningstider ibland sätter stopp för en förnyad prövning, jfr RÅ 1978 1:9 angående ansökan om skattebefrielse. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att det förekommit ett flertal brister i handläggning av G.C:s ärende. har i remissvaret anfört att den ser allvarligt på bristerna i handläggningen av ären- det och att utbildningsinsatser i förvaltningsrätt kommer att anordnas för kassans personal. förtjänar likväl kritik för sin handlägg- ning av G.C:s ärende. Ett initiativärende om en försäkringskassas handläggning av ärenden rörande omprövning av beslut om pension enligt det gamla pensionssystemet och beslut om pensionsrätt enligt övergångsbestämmelserna till det nya pensionssystemet (Dnr 582-2001) JO Pennlöv meddelade ett beslut med följande innehåll. Vid granskning av handlingar hos allmänna försäkringskassa uppmärksammades bl.a. följande. I en skrift som kom in till begärde K.S. beslut rörande ålderspension. hade ännu inte fattat något beslut i ärendet. inkom till kassan en skrift från G.L., i vilken hon begärde omprövning av ett beslut rörande pensionsrätt. Inte heller det ärendet var avgjort. Jag beslutade att inom ramen för ett på mitt initiativ upptaget ärende inhämta yttrande över handläggningen av de nämnda ärendena. Efter remiss till allmänna försäkringskassa anförde direktö- ren följande (bilagorna har utelämnats här, min anm.). har i skrivelse begärt att skall ompröva hans beslut om ålderspension daterat . För- säkringskassan har i sitt beslut baserat pensionens storlek på 27 intjänade poängår av 30 möjliga för full ATP. har i sin begäran om omprövning yrkat att ATP skall baseras på 30 poängår. K.S:s begäran om omprövning kom behörig handläggare tillhanda . Ärendet blev sedan liggande till då hand- läggaren tog kontakt med K.S. för att närmare utreda grunderna för ompröv- ningsbegäran. uppgav att han själv avsåg att kontakta skattemyndigheten för att få en ändring av ATP-poängen till stånd. Han uppgav att han skulle återkomma till när han fått besked från skattemyndigheten. ville även att skulle avvakta med beslut till dess att han varit i kontakt med skattemyndigheten. sände ett brev till K.S. med förfrå- gan om han erhållit något svar från skattemyndigheten rörande hans uteblivna pensionspoängår. I brevet upplystes om att nuvarande pensionsberäkning var riktig utifrån de befintliga uppgifterna från skattemyndigheten. fick även uppgiften att om skattemyndigheten ändrar sina uppgifter skulle även hans pension räknas om. I brevet uppmanades K.S. att lämna besked till försäk- ringskassan om han ville att skulle avsluta omprövningen. Han uppger att han helt enkelt glömt bort att kontakta skattemyndigheten men att han skall göra detta . Han ville fortfarande att skulle avvakta med sitt beslut till dess att han fått besked från skattemyndigheten. har därefter inte hört av sig till . Ärendet ligger under bevakning. har i skrivelse begärt omprövning av pensions- grundande inkomst (PGI) . Hon har anfört att försäk- ringskassan skall utreda om uppgifterna är rätt beräk- nade. sände bekräftelsebrev till G.L. uppfattade först att G.L. begärt omprövning enbart av pensionsrätten och att det var kassan som skulle göra omprövningen. I av- vaktan på handläggningsrutiner har ärendet legat på lokalkontoret för vidare utredning kring vilka frågor som skall prövas av och vilka som skall prövas av skattemyndigheten när det gäller omprövning av pen- sionsrätter. Ärendet översändes till centralkontoret . ändrade då uppfattning om G.L:s begäran om omprövning. ansåg att omprövning skulle ske av PGI och av pensions- rätten. Enligt handläggningsrutiner skall begäran om om- prövningar av PGI översändas till skattemyndigheten för handläggning där. har framställt frågor rörande beräkning av hennes antagandepoäng. Dessa frågor har besvarat i ett brev date- rat . har avvaktat skattemyndighetens prövning av PGI, som baseras på den taxerade inkomsten. har försökt att utreda vidare med skattemyndigheten om pensionsrätten kunde ha grun- dats på felaktiga uppgifter från skattemyndigheten. Av denna anledning be- in längdutdrag från skattemyndigheten rörande den taxerade inkoms- ten för de aktuella åren. Detta utdrag visade inga andra uppgifter än de som hade legat till grund för beslutet om pensionsrätten. har under handläggningen haft kontakt med G.L:s om- bud. har då förklarat att pensionsrätten grundar sig på fastställd PGI och att G.L. måste vända sig till skattemyndigheten för att läm- na de uppgifter som behövs för att ändra taxeringsbeslutet. Dessa två ärenden rör handläggningen av pension och pensionsrätt. Det första ärendet är handlagt utifrån reglerna i det gamla pensionssystemet. Det andra ärendet är handlagt utifrån övergångsreglerna till det nya pensionssystemet. Bägge ärendena har det gemensamt att beslut grundar sig på skattemyndighetens beslut utifrån den taxerade inkomsten. För att försäk- ringskassan skall kunna ändra sitt pensionsbeslut vid omprövning förutsätts att skattemyndigheten prövat och ändrat taxeringen för de aktuella åren. I ett sådant ärende förutsätts att den försäkrade förser skattemyndigheten med uppgifter så att en ändring kan komma till stånd. har be- gränsade möjligheter att på egen hand vara skattemyndigheten behjälplig med adekvata uppgifter. kan för egen del endast kontrollera att de uppgifter som skattemyndigheten lagt [till] grund för bestämmande av ATP eller PGI är korrekta utifrån skattelängden. har begärt omprövning av pensionsbeslut baserat på ATP-poängen. Dessa baseras på den av skattemyndigheten fastställda taxerade inkomsten. I det fall den försäkrade anför att uppgiften är oriktig måste han själv vända sig till skattemyndigheten för att den skall göra en omprövning av den taxerade inkomsten. kan inte lämna underlag så att skattemyndig- heten kan pröva taxeringen. I det nu aktuella ärendet har K.S. anfört att det saknas uppgifter från viss anställning. Han har själv uppgivit att han skall undersöka orsaken till detta hos skattemyndigheten. har begärt att skall avvakta att besluta i ärendet . Skulle gå vidare i handlägg- ningen med nu föreliggande underlag finns ingen möjlighet att ändra tidigare beslut. har därför valt att vänta med ytterligare handlägg- ning till dess att skattemyndigheten gjort sin prövning. Ärendet har därför dragit ut . Det kan konstateras att K.S. inte skulle ha gjort någon rättsförlust om för- säkringskassan redan i ett tidigare skede beslutat i ärendet och avslagit om- prövningsbegäran. I det fall skattemyndigheten vid en senare prövning ändrar K.S:s taxering och ATP kommer att ändra pensionsbeslu- tet. har då möjligheten att överklaga detta beslut. Det kan därför ifråga- sättas om skall fortsätta att vänta på skattemyndighetens beslut. Eftersom ändå nu har beviljat anstånd kommer kontakt nu att tas med K.S. Därefter kommer att fatta be- slut i ärendet oavsett om K.S. fått besked från skattemyndigheten eller ej. Vad gäller G.L:s omprövningsbegäran har översänt ärendet till skattemyndigheten för att den skall kunna pröva PGI. Enligt 44 § lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall bestämmelserna i 13 kapitlet 9 § första och andra styckena lagen om inkomstgrundad ålderspension tillämpas när det gäller omprövning av pensionsrätt för retroaktiv tid. Någon hänvisning till tredje stycket som reglerar förfarandet vid omprövning av PGI hos skattemyndigheten finns inte. har ändå funnit att ärendet bör översändas till skattemyn- digheten för prövning av PGI. När besluten om pensionsrätt för retroaktiv tid sändes ut fanns inga handläggningsrutiner för hur omprövning av dessa ärenden skulle gå till. () utlovade att det skulle komma ett teknik- stöd som skulle använda sig av för att mata in ändringsbesluten. RFV uppmanade även att av- vakta med omprövningarna tills vidare instruktioner skulle komma. meddelade RFV att försäkringskassorna själva fick utveckla handlägg- ningsrutiner men vidhöll att ett maskinellt stöd för ändringsbeslut skulle fin- nas att tillgå . hade avvaktat ytterligare besked från RFV och under ti- den hade omprövningsärendena legat och väntat. påbörjades handlägg- ningen. upptäckte redan i inledningen att det fanns svårig- heter att göra en gränsdragning mellan prövningsram och skattemyndighetens prövningsram. Av denna anledning inleddes ett lokalt samarbete med skattemyndigheten för att kunna påbörja handläggningen av ärendena så att besluten skulle vara klara för inmatning till november.