frsrdg · GQ04RR8 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta understryker, enligt , det lämpliga i att en strategi omfattar såväl familjehemsvård som institutionsvård. stöder revisorernas förslag. Den kunskap som revisorerna redovisar och de förslag till lagändringar som fört fram i sitt slutbetänkande Omhändertagen (SOU 2000:77) bör enligt ombudsmannen tas till vara i arbetet med en sådan strategi. Samtliga länsstyrelser som remissbehandlat rapporten stöder förslaget. i betonar vikten av att arbetet med att utarbeta en nationell strategi sker utifrån ett barnperspektiv. Fokus bör ligga på konsekvenserna för barnen och ungdomarna. Effekterna av en professionalisering av familjehemsvården utifrån de placerade barnens situation måste belysas enligt i . i län är positiv till förslaget om en nationell strategi. Arbetet med att ta fram en sådan strategi bör behandla vilka barn det är som behöver placeras utanför hemmet och hur deras behov ser ut, vilka andra stödinsatser som finns för barn där placering kan bli aktuell, samhällsutvecklingen i övrigt och behovet av en professionalisering av vården i familjehem. i anser att det inom den föreslagna strategin även bör ingå ett uppdrag att finna metoder inkluderande en höjd ambitionsnivå att stödja de biologiska föräldrarna. Enligt lämnas barnets föräldrar ofta med alltför lite stöd i samband med att barnet placeras i ett familjehem. En väl anpassad metodik att ge stöd till föräldrarna bör, enligt i , kunna minska det placerade barnets oro samt även familjehemmets konkurrerande position i förhållande till föräldrarna. Samtliga kommuner som remissbehandlat rapporten stöder förslaget, förutom kommun som inte tagit ställning till förslaget. välkomnar förslaget om att regeringen bör ta initiativ till att en nationell strategi utarbetas för familjehemsvården. Det är bra att grundläggande villkor för familjehemsvården blir föremål för diskussion och klarlägganden. ställer sig positivt till förslaget. Eftersom någon samlad översyn av familjehemsvården för barn inte genomförts sedan den statliga "" (SOU 1974:7) finns det, enligt förbundet, skäl att överväga en ny utredning om familjehemsvården med utgångspunkt i dagens förhållanden. () konstaterar att rapporten fångat upp de viktiga frågor som förbundet via sina medlemmar kommer i kontakt med. Förbundet poängterar vikten av att familjehemsvården utvecklas och anpassas efter de villkor som råder i dagens samhälle. Avgörande är, enligt förbundet, om familjehem och familjehemsvård ska betraktas som arbete eller som uppdrag och konsekvenserna av detta val. Enligt förbundet bör de utökade krav som samhället ställer på dagens familjehem automatiskt innebära att dagens familjehem kan ställa krav på samhället i form av ekonomisk och social trygghet. Föreningen inom () stöder förslaget om en nationell strategi för familjehemsvårdens utveckling. Förbundet anser att en sådan strategi bör tas fram i samråd med berörda aktörer, att det är viktigt att tydliggöra vem som har ansvar för vad inom familjehemsvården samt att samtliga frågor täcks in i strategin. Stiftelsen stöder förslaget till fullo. Den föreslagna strategin bör, enligt stiftelsen, medverka till en kvalitetssäkring av familjehemsvården så att kommunerna kan garantera en lägsta nivå vad gäller mål och regler för familjehemsvårdens genomförande. Revisorerna föreslog i rapporten att regeringen som en del i utarbetandet av en strategi för familjehemsvårdens utveckling tar initiativ till en ordentlig kartläggning av landets familjehem. Syftet med kartläggningen bör vara att undersöka hur utvecklingen av landets familjehemsvård ser ut. Vidare föreslår revisorerna att regeringen tar initiativ till att en kartläggning genomförs av de avtal som tecknar med organisationer som säljer förstärkt familjehemsvård. tillstyrker förslaget om en kartläggning av landets familjehem. Förslaget om en kartläggning av de avtal som tecknar med organisationer som säljer förstärkt familjehemsvård tillstyrks också. Dessutom anser att det bör följas upp hur ansvarsfördelningen mellan kommuner och organisationer fungerar i praktiken. skriver vidare att skillnaden mellan ett familjehem och ett hem för vård och boende (HVB) i praktiken kan vara mycket liten, men att placeringsformerna juridiskt sett skiljer sig åt i många olika avseenden. Formellt kan barn och unga placeras i antingen familjehem eller på ett HVB. I praktiken finns ett antal olika placeringsformer som avlastningshem, jourhem/kontrakterade familjehem, släktinghem, traditionella familjehem, familjehemsliknande HVB och HVB. anser att tydliga kriterier bör utarbetas så att det blir möjligt att avgöra vad som är familjehem och vilka krav som kan ställas på ett HVB för att skilja det från ett familjehem. anser att det inom ramen för den föreslagna kartläggningen är viktigt att få en uppfattning om sysselsättningen i familjehem, dvs. hur många som får sin huvudsakliga försörjning genom arbete i familjehem och . En sådan kartläggning behövs bl.a. för att det ska bli möjligt att bedöma om de som arbetar i familjehem ska ha rätt till arbetslöshetsförsäkring. Enligt är det också viktigt att undersöka om antalet personer som försörjer sig genom arbete i familjehem ökat samt hur många som fått lämna arbete i familjehem på grund av brist på uppdrag. Samtliga länsstyrelser som remissbehandlat rapporten stöder revisorernas förslag. i ser risker för att familjehemsvården kan bli en uppgift främst för undersysselsatta i glesbygden. Enligt bedömning tillgodoser familjehem som huvudsakligen är belägna i glesbygden troligen inte det behov av normaliserat boende som finns hos många barn som behöver placeras. Mot bakgrund av detta anser det angeläget att en kartläggning av familjehemsvårdens utveckling kommer till stånd. i län anser vidare att jämförelser mellan familjehem och små familjelika HVB bör tas in i kartläggningen, eftersom skillnaden mellan dessa placeringsformer i praktiken kan vara liten. i anser att en kartläggning bör visa på fördelningen mellan traditionella familjehem och de hem som har mer anställningslika uppdrag. Vidare behövs en jämförelse mellan de olika familje hemsformerna med avseende på ekonomisk ersättning, stöd och handledning samt kvaliteten i familjehemsvården. i understryker vikten av att det blir klargjort vilka regler som gäller för försäljning av förstärkt familjehemsvård. Samtliga kommuner, som remissbehandlat rapporten stöder förslagen, förutom kommun som inte tagit ställning till förslagen. anser att en jämförelse mellan kvaliteten på de kommunala familjehemmen och de förstärkta familjehemmen bör göras inom ramen för kartläggningen. anser att den föreslagna kartläggningen av befintliga familjehem och avtal är angelägen. Det finns en risk att köp av förstärkt familjehemsvård kan utarma den vård som handhas av kommunerna själva. De vanliga föreställningarna om vad familjehem är överensstämmer, enligt stads bedömning, inte med det faktum att det i praktiken utvecklats en marknad som tillhandahåller familjehemsvård av olika karaktär. kommun anser att det i den föreslagna kartläggningen bör ingå att undersöka om det i varje placering finns en behandlingsplan för varje barn, hur kontakten med de biologiska föräldrarna fungerar, vilket stöd familjehemmet har från och antal placeringar per familj. har inget att erinra mot förslaget om en kartläggning av landets familjehem. Inför en sådan kartläggning kan det, enligt förbundet, finnas skäl att uppmärksamma om ytterligare förhållanden bör granskas såsom antalet familjehemsföräldrar med invandrarbakgrund. Föreningen inom () stöder förslaget om en kartläggning av familjehemsvårdens utveckling. Regler kring köpta tjänster inom familjehemsvården bör också tydliggöras. Föreningen nämner även ett flertal andra områden vars regelverk behöver klargöras. regelverket kring s.k. jourplaceringar bör ses över. I vissa delar av landet har det skett en privatisering av jourverksamheten. Enligt förbundet har socialnämnderna sällan eller aldrig möjlighet att ta ställning till det enskilda familjehemmets lämplighet före en jourplacering, reglerna för familjehem som är knutna till HVB bör ses över och likställas med övriga familjehem, det bör utredas om länsstyrelserna ska ha ett tillsynsansvar för de organisationer som säljer förstärkt familjehemsvård, s.k. konsulentstödd familjehemsvård. Föreningen anser att denna verksamhet bör ställas under samhällets tillsyn. Föreningen anser även att det bör införas tillståndsplikt för att få starta en sådan verksamhet på samma sätt som det finns regler för vad som krävs för att få bedriva institutionsvård. Stiftelsen tillstyrker förslaget om en ordentlig kartläggning av landets familjehem. Synpunkter på förslag om stöd i kommunernas arbete med att rekrytera familjehem Revisorerna föreslog att regeringen tar initiativ till en satsning som underlättar kommunernas arbete med att rekrytera fler familjehem. En sådan satsning bör syfta till att kunskapen om vad det innebär att vara familjehem generellt sett ökar bland befolkningen. Vidare skrev revisorerna att det är viktigt att ett regionalt samarbete rörande rekrytering av familjehem kommer till stånd mellan landets kommuner. Statskontoret anser att en fördjupad analys bör göras av varför det är så svårt att rekrytera nya familjehem. En alltför låg ersättning kan vara ett tänkbart hinder. I rapporten redovisas bedömning av ersättningsnivåns inverkan på viljan att vara familjehem. Denna information bör enligt Statskontoret kompletteras med uppgifter om presumtiva familjers uppfattning i frågan. anser att det är nödvändigt att kommuner samarbetar kring frågor om rekrytering och fortbildning av familjehem. Enligt myndighetens bedömning borde detta samarbete kunna utökas. avstyrker dock förslaget om att regeringen bör ta initiativ till en satsning som underlättar kommunernas arbete med att rekrytera fler familjehem, eftersom man anser att detta arbete bäst bedrivs på lokal nivå. Det dagliga arbetet med att rekrytera och utbilda familjehem är, enligt , till stor del en kompetens- och resursfråga som måste lösas inom kommunerna och där tillsyn är viktig. Myndigheten menar vidare att en "drive" gärna blir en engångsföreteelse som inte ger det förväntade utfallet. efterlyser uppgifter om i vilken utsträckning resurser (platsbank, sökandebank, platsjournaler samt arbetsförmedlingarnas nätverk) används för att rekrytera familjehem. Myndigheten bedömer att ett ökat utnyttjande av resurser för rekrytering av familjehem skulle göra familjehemsvården mer känd bland allmänheten. Samtliga länsstyrelser som remissbehandlat rapporten stöder förslaget, förutom i som inte tagit ställning. i bedömer att en nationell informationskampanj för att rekrytera familjehem förutsätter att det finns en beredskap i kommunerna att ge intresserade familjer utbildning och det stöd de behöver i sina familjehemsuppdrag. i anser att en nationell satsning är nödvändig för att öka kunskapen hos befolkningen om behovet av och om vad det innebär att vara familjehem. redovisar vidare ett exempel på hur 14 kommuner i länet bildat en gemensam resurs, Familjehemsresursen , för utbildning, stöd och rekrytering inom familjehemsvården. Enligt är detta samarbete ett gott exempel på att små kommuner genom samverkan kan upprätthålla bra kompetens och bidra till utvecklingen av familjehemsvården. Samtliga kommuner som remissbehandlat rapporten stöder förslaget, förutom kommun som inte tagit ställning. stöder förslaget med följande tillägg: Arbetet måste vara av långsiktig karaktär för att positivt påverka attityderna till familjehemsvård. För ett regionalt samarbete krävs tydliga riktlinjer för att motverka det konkurrenstänkande som finns mellan kommunerna i arbete med att rekrytera familjehem. Kommunen vill särskilt påpeka att ett nationellt/regionalt samarbete också krävs för att kunna rekrytera familjehem med hemlig adress till flickor som hotas och utsätts för våld inom det biologiska hemmet. Enligt bedömning skulle rekryteringen av nya familjehem kunna underlättas genom information om familjehemsvårdens villkor till allmänheten. Kommunens erfarenheter är att allmänheten har mycket liten kunskap om vad familjehemsvård innebär, vad som begärs av familjehem och vilka villkor som följer med ett uppdrag. Kommunen anser att massmediernas ofta negativa beskrivningar av familjehemsvårdens misslyckanden och negativa beskrivning av "fosterbarn" behöver nyanseras. ser positivt på förslaget om stöd i kommunernas arbete med att rekrytera familjehem. Beträffande frågan om ett regionalt samarbete erinrar förbundet om att förhållandena i landet och kommunernas behov av familjehem skiftar. Det bör därför ankomma på kommunerna själva att bestämma hur rekryteringen av familjehem kan organiseras. Däremot är det, enligt förbundet, viktigt att sprida goda exempel från den regionala samverkan som förekommer. anser att en större, långsiktigt statlig kampanj kring nyrekrytering av familjehem inom ramen för en nationell strategi är en viktig fråga för familjehemsvårdens framtid. Stiftelsen skriver att förslaget om att staten tar initiativ till en satsning som underlättar kommunernas arbete med nyrekrytering av familjehem är mycket angelägen för familjehemsvårdens fortsatta utveckling. Många yngre familjer är omedvetna om familjehemsvårdens existens och behöver få tidsenlig information. Ett par remissinstanser tror inte att förslaget om en satsning som underlättar kommunernas arbete med att rekrytera fler familjehem är tillräckligt för att öka tillgången på nya familjehem. Familjehemmens centralorganisation (FACO) bedömer att förslaget inte kommer att öka tillgången på familjehem för tonåringar och barn med särskilda behov om en professionalism inte erbjuds. Förbundet anser att barn och tonåringar ska ha rätt till den hjälp de har behov av och inte endast vara hänvisade till den tid familjehemsföräldrar har över efter förvärvsarbete. Föreningen inom () menar att det inte räcker med att informera för att få fler familjehem. Föreningen skriver att det är utomordentligt viktigt att arbetet under placeringens gång kvalitetssäkras så att den information en nyrekryterad familj får inför en placering stämmer med den verklighet familjen senare möter. Enligt föreningen är det tvunget att erbjudanden till familjer, i t.ex. en nationell kampanj, att bli familjehem innehåller absoluta löften som måste kunna hållas i varje kommun. Ändrade regler för arbetslöshetsersättning I rapporten föreslog revisorerna att arbetslöshetsförsäkringens regler för familjehemsföräldrar ändras. Att vårda ett barn inom ramen för ett familjehemsuppdrag bör jämställas med de regler som gäller för överhoppningsbar tid för vård av eget barn. Frågan om huruvida familjehemsföräldrar generellt sett bör omfattas av arbetslöshetsförsäkringen bör lösas inom ramen för arbetet med att ta fram en strategi för familjehemsvårdens långsiktiga utveckling. anser att frågan om huruvida arbetslöshetsförsäkringens regler bör ändras hör ihop med frågan om familjehemmens arbetsrättsliga status. Det krävs en genomgång och analys av aktuella arbetsrättsliga regler innan det går att bedöma i vilken utsträckning ett familjehemsuppdrag bör jämställas med arbete. En grundläggande vårdideologi som är viktig att upprätthålla är att varje familj ska bedömas utifrån lämpligheten att kunna möta ett visst barns behov. Om en familjehemsförälder är anställd så innebär det, enligt styrelsen, att han eller hon garanteras fortsatt arbete när en familjehemsplacering avslutas. Detta skulle, enligt bedömning, i sin tur innebära att blev tvungen att hitta ett barn till en viss familj. Ombudsmannen anser vidare att om familjehemmens status ska höjas så bör ersättningen till familjehemsföräldrarna i stället för arvodering mer likna vanlig lön för anställning. skriver att revisorernas förslag innebär att en förälder i ett familjehem som överhoppningsbar tid vad gäller rätten till arbetslöshetsersättning kan räkna tid för vård av barn som är högst . Enligt innebär detta ett relativt litet incitament att locka fler familjer i och med att endast av alla omhändertagna barn är . För att öka rekryteringen till familjehem vore det, enligt , rimligare att jämställa vården av familjehemsbarn med vård av adoptivbarn, dvs. att den överhoppningsbara tiden räknas från barnets ankomst i familjen oberoende av barnets ålder. vill inte ta ställning till frågan om familjehemsföräldrars eventuella generella rätt till arbetslöshetsförsäkring innan arbetsgrupp redovisat sina förslag om problem rörande gränsdragning mellan uppdrag och anställning. i anser att familjehemmens ekonomiska villkor bör ses över och att detta ska ingå i arbetet med en nationell strategi. Barn och ungdomar som placeras i familjehem har ofta behov av särskilt stöd och det är enligt angeläget att utreda vilka möjligheter som finns eller bör finnas att kombinera yrkesliv med uppdrag att vara familjehemsförälder. i stöder revisorernas förslag och anser dessutom att de ekonomiska förutsättningarna som gäller för familjehem bör ses över i sin helhet; ersättningsnivåerna och de bidrag som utgår till familjehemsplacerade barn och familjehemsföräldrar. i län anser att reglerna för arbetslöshetsersättningen bör ändras. En rimligt trygg konkurrensmässig ersättning till familjehemmen måste skapas för att kunna erbjuda god familjehemsvård. i län anser att det är angeläget att regelverket ändras i enlighet med revisorernas förslag. i betonar vikten av att frågan om familjehemsföräldrar bör omfattas av arbetslöshetsförsäkringen får en lösning. Även i stöder revisorernas förslag. Enligt kommun är det viktigt att familjehemsuppdrag berättigar till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningen till familjehem bör höjas och familjehemsuppdrag bör jämställas med förvärvsarbete. Kommunen bedömer att familjehemsuppdraget har blivit alltmer krävande som en följd av bl.a. ökade krav på kontakter med biologiska föräldrar, andra släktingar, kontakter med andra instanser samt att de placerade barnen har större egna behov . kommun menar att det är ofrånkomligt att det sker en glidning mot en professionalisering av familjehemsuppdraget, eftersom uppdraget inte går att förena med ett vanligt förvärvsarbete. Enligt kommunen är det dock viktigt att behålla det genuina i familjehemsvården, dvs. att basen är en familj som lever i trygghet och harmoni där barnen får en nära, känslomässigt bärande relation. Enligt kommun måste samhället "trygga" familjehemmen så att de vågar satsa på detta utan att riskera familjens ekonomi och trygghet. kommun är kritisk till hur det nuvarande ersättningssystemet fungerar. Man upplever att ersättningsnivåerna är godtyckliga. Vidare är man kritisk till att familjer som lyckas med sitt uppdrag, enligt rekommendationer, får sänkt ersättning om barn börjar fungera och må bättre. tillstyrker förslaget med tillägget att även övriga välfärdsinsatser för familjehemsplacerade barn bör ses över och förtydligas. Enligt kommunen är nuvarande system inte logiskt. I vissa fall jämställs barnet med de biologiska barnen, i andra fall inte. Som exempel nämns att bostadsbidrag och ersättning för tillfällig vård av barn utgår till familjehemsföräldrarna medan vårdbidrag och föräldrapenning inte utgår. ställer sig bakom förslaget att ändra reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. En eventuell utredning om huruvida familjehemsuppdrag ska räknas som ett förvärvsarbete bör, enligt kommunen, även belysa de ekonomiska konsekvenser som förslagen får för kommunerna. instämmer i revisorernas förslag om att arbetslöshetsförsäkringens regler för familjehemsföräldrar ändras. Även kommun stöder förslaget. Kommunen bedömer att familjehemsuppdraget vid många svåra placeringar är så pass krävande och kvalificerat att det är att betrakta som ett arbete. Kommunen anser att det borde finnas större möjligheter att vid behov hel- eller deltidsanställa familjehemsföräldrar även för äldre barn. har inget att erinra mot förslaget och tillägger att frågan om rätten till arbetslöshetsersättning för personer som åtar sig samhällsuppdrag bör utredas närmare. Familjehemsvårdens centralorganisation (FR) anser att revisorernas förslag är ett steg i rätt riktning men långt ifrån är tillräckligt då behovet av att vara hemma med fosterbarn finns långt upp i åldrarna. Föreningen inom () ansluter sig till förslaget som ett första steg i att ge familjehemmen bättre villkor. Föreningen skriver att det finns familjer som hamnar i mycket besvärliga ekonomiska situationer på grund av det nuvarande regelverket och att detta innebär ett trovärdighetsproblem i samband med nyrekryteringar som måste lösas. Stiftelsen anser att förslaget om att ändra arbetslöshetsförsäkringens regler är angeläget för familjehemsföräldrar. Stöd i metodutvecklingen av arbete med familjehemsvård Revisorerna föreslog i rapporten att det som en del i den föreslagna strategin för familjehemsvårdens utveckling ingår en plan för hur de dokumentations- och uppföljningsinstrument utvecklat och utvecklar för barnavårdsarbete ska föras ut till , ingår en utvärdering av de metoder som används för att utreda och utbilda blivande familjehem. betonar det stora behovet av att en övergripande kommunikationsstrategi utarbetas inom ramen för en nationell handlingsplan. Syftet bör vara att på ett bättre sätt än föra ut erfarenheter om lokal uppföljning, erfarenheter och resultat från utvärderingar och forskning till de personer som arbetar med barn och ungdomsvård. När det gäller det pågående projektet i Centrum (BBiC) som revisorerna hänvisar till i rapporten skriver att projektets mål är att utveckla ett enhetligt system för den sociala barnavården som alla kommuner kan få tillgång till. Projektet beräknas vara klart . Myndigheten bedömer att universitet, högskolor och kommunförbundens länsavdelningar är lämpliga regionala baser att utgå från i implementeringen av projektet. delar revisorernas uppfattning att metoder för att utreda och utbilda blivande familjehem bör utvärderas. i anser att metoderna för utredning och placering hos anhörig/närstående bör analyseras särskilt. skriver vidare att man uppfattat att det, i motsatts till vad fallet var tidigare, finns stor okunskap hos socialarbetarna om insatsen familjehemsvård och vad denna vårdform faktiskt står för. Enligt behöver både grundutbildningen och vidareutbildningen ses över. i tillstyrker revisorernas förslag. Det är viktigt att undersöka om de metoder som används för att utreda familjehem fullgör sitt syfte. Myndigheten anser vidare att det är angeläget att följa upp de metoder som används för att utreda familjehem när det gäller barn och ungdomar som omfattas av lagen om stöd och service (LSS). i län anser att det arbete som bedrivits rörande metoder att utveckla kvaliteten i arbete med familjehemsvård inte använts i önskvärd omfattning. stöder revisorernas förslag om en plan för hur metodutveckling på området ska föras ut till kommunerna. anser vidare att det är viktigt att metodutveckling anpassas till de förutsättningar som finns för stora och små kommuner att arbeta med familjehemsvård. i ställer sig bakom revisorernas förslag. Även i stöder förslagen och tillägger att det är en brist att det saknas Allmänna råd från Socialstyren angående familjehemsvården. Avsaknaden av råd och föreskrifter försvårar, enligt , för kommunerna att bedriva ett eget kvalitetsutvecklingsarbete men även för länsstyrelserna att bedriva en tillsyn med större förutsägbarhet än vad som kan göras . De flesta kommuner som remissbehandlat revisorernas rapport stöder förslaget. Hit hör bl.a. och kommun. kommun anser att en ny metod för att utreda familjehem behöver utvecklas och spridas. Kommunen upplever att Kälvestensmetoden är förlegad och att metoden endast fungerar som utredningsinstrument för riktigt stora kommuner.