frsrdg · GQ04RR22 · 2003-01-01 00:00:00 — Redovisning för 2002/03 RR22 Till Det här är revisorers sista årsredovisning. verksamhet lades myndigheten revisorer ned . Verksamheten övertogs av den nybildade myndigheten . revisorers verksamhet i ett längre tidsperspektiv har sammanställts i boken . anordnade revisorerna ett välbesökt seminarium i andrakammarsal med anledning av boken. Anförandena under seminariet har dokumenterats; se bilaga 2. Denna årsredovisning avser . Det har varit präglat av intensivt arbete. revisorer har överlämnat tolv skrivelser till , tre skrivelser till regeringen samt fyra särskilda informationsrapporter. Därutöver har sex ärenden avslutats genom granskningsrapporter och sex genom förstudier. Åtta granskningsärenden har överförts till . Vid sitt sammanträde beslutade revisorerna i plenum att med anledning av revisorers avveckling delegera till ordföranden och tf. kanslichefen att underteckna denna årsredovisning. I enlighet med anslagsdirektiven innehåller den ingen redogörelse för resultat. Vid ärendets slutliga handläggning har även närvarit administrativa chefen . Grundläggande bestämmelser om revisorer har funnits i följande lagar: 12 kap. 7 § regeringsformen 8 kap. 11 § riksdagsordningen lag (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 samt 1999:205) lag (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. lag (1988:46, ändrad senast 1999:203) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. lag (1997:560) om revision av Följande riksdagsledamöter och före detta riksdagsledamöter var revisorer : Ordinarie Suppleanter (), ordförande () (m), förste v. ordförande () Per (), andre v. ordförande () () () () () () () () () () () () () () () () () () () MÅL, UPPGIFTER OCH VERKSAMHET revisorers uppgifter har framgått av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 och 1999:205). Revisorerna formulerade målen för sin verksamhet på följande sätt: revisorer granskar den statliga verksamheten på vägnar. Granskningarna ska leda till ett effektivt utnyttjande av statliga insatser. Verksamhetsmål 1 för effektivitetsrevisionen: I sina rapporter och skrivelser ska revisorerna lämna förslag till möjligheter att öka statens inkomster, spara på statens utgifter och effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorernas förslag till åtgärder ska beredas och presenteras på ett sådant sätt att och regeringen ges bästa möjliga underlag för fortsatta ställningstaganden. Verksamhetsmål 2 för effektivitetsrevisionen: Granskningarna ska i första hand inriktas mot områden med stor statsfinansiell och samhällsekonomisk betydelse. ska granskningarna beröra samtliga utgiftsområden och även avse utskottsövergripande frågor. Verksamhetsmål för den årliga revisionen: Den årliga revisionen av , , ombudsmän, , samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska inriktas på kontroll av att informationen i årsredovisningarna är rättvisande och att ledningen följer tillämpliga föreskrifter. Revisionsarbetet ska bedrivas enligt god revisionssed, med hög effektivitet och kvalitet. Informationsmålet ska understödja revisorers övergripande mål. Revisorerna ska aktivt föra ut information om resultaten av de granskningar som genomförs. Informationen ska vara snabb, saklig, lättillgänglig och intresseväckande. Förslag till nya granskningsärenden har kommit från utskott, revisorerna och deras kansli samt från allmänheten. Revisorerna har fastställt en granskningsplan som reviderats löpande och publicerats . Utifrån ett förslag till granskning har revisorerna utarbetat en förstudie. Därefter har de tagit ställning till om granskning ska genomföras eller inte. En granskning har resulterat i en revisionsrapport, som har beslutats av revisorerna i plenum. De flesta rapporter har remissbehandlats. Därefter har revisorerna som regel lämnat ett förslag till eller en skrivelse till regeringen. har för varje valperiod utsett tolv revisorer och lika många suppleanter. Bland revisorerna har valt en ordförande och två vice ordförande. Dessa har även varit ordförande för de tre avdelningar som inom sina respektive ansvarsområden haft att bereda granskningsärenden, innan revisorerna i plenum har fattat beslut. När det gäller avdelningarnas sammansättning har principen varit att en ordinarie ledamot i ett utskott inte har ingått i den avdelning som har be- handlat detta utskotts område. Avdelningen har främst berett ärenden inom , finansutskottets, skatteutskottets, socialutskottets och socialförsäkringsutskottets områden. Första avdelningen har därutöver ansvarat för redovisningsrevision av riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Avdelningen har främst berett ärenden inom justitieutskottets, lagutskottets, försvarsutskottets, kulturutskottets, utbildningsutskottets, miljö- och jordbruksutskottets samt bostadsutskottets områden. Avdelningen har främst berett ärenden inom utrikesutskottets, trafikutskottets, näringsutskottets och arbetsmarknadsutskottets områden. revisorers verksamhet har omfattat såväl redovisningsrevision som effektivitetsrevision. Effektivitetsrevisionen har inriktats mot områdena förvaltningspolitik, budget och resursfördelning, arbetsmarknad och näringsliv, sociala frågor och socialförsäkring samt rättsväsendet. revisorer har varit externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), och Hovstaterna (Kungliga Slottsstaten och Förvaltning). I detta avsnitt beskrivs revisorernas arbete ; först effektivitetsrevisionen, därefter redovisningsrevisionen. beslutade revisorerna om tolv förslag till , tre skrivelser till regeringen, femton grankningsrapporter, sex informationsrapporter samt sju förstudier. 1998 1999 2000 2001 2002 20031 till 6 9 11 16 14 12 68 Skrivelser till riksdagsutskott - - 1 - - - 1 Skrivelser till regeringen 1 2 1 2 1 3 10 Gransknings-rapporter 5 13 15 18 12 15 78 Gransknings-promemorior 2 1 1 - - 3 7 Informations-rapporter 2 4 3 5 5 6 25 Förstudier 17 21 22 17 22 7 106 1 Den 1 januari-den 30 juni I det följande beskrivs kortfattat de granskningsärenden som avslutades . Därefter redovisas de granskningar som fortsätter i den nybildade myndigheten . Revisorerna lämnade sammanlagt tolv förslag till . Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna Förslag 2002/03:RR10 Revisorernas granskning visar att styrningen inom arbetsmarknadspolitiken är förknippad med betydande problem. Revisorerna lämnade ursprungligen sju förslag i syfte att förbättra styrning och uppföljning. Se över mål och målstruktur Se över verksamhetsplaneringen inom AMV Överväg preliminära verksamhetsmål för AMV Förbättra kunskaperna om målen Uppföljning och utvärdering måste stärkas inom AMV I sin skrivelse till höll revisorerna fast vid sex av de sju förslagen. Förslag 3, som avsåg en översyn av verksamhetsplaneringen, ändrades. Revisorerna föreslog att regeringen bör få i uppdrag att utvärdera fempunktsprogrammet och den nya verksamhetsplaneringen. Motivet var att det kommit i gång ett arbete inom . En förändrad inriktning av detta arbete skulle medföra stora påfrestningar för personalen. Förslag 2002/03:RR11 Revisorerna var kritiska till hur uppdragsarkeologin och den uppdragsarkeologiska organisationen fungerar. Revisorernas förslag syftar till att värna fornlämningars skydd, stärka statens roll som beställare av arkeologiska undersökningar, säkerställa kvaliteten i det arkeologiska arbetet, öka användningen av de arkeologiska resultaten, förbättra insynen, skapa förutsättningar för bättre konkurrens och kostnadskontroll samt tydliggöra myndighetsuppgifter. regeringen utreder de närmare förutsättningarna för att skilja den arkeologiska uppdragsverksamheten från regeringen tillsätter en oberoende utredning för att utforma en beställarorganisation för uppdragsarkeologi, där forskare från universitet och högskola regelmässigt ingår regeringen omprövar beslutet att undanta uppdragsarkeologi från lagen om offentlig upphandling regeringen tillsätter en oberoende utredning för att utreda förutsättningarna för att ge exploatörerna ansvaret för att upphandla arkeologiska utredningar och undersökningar regeringen utreder hur exploatörernas utvidgade kostnadsansvar har utfallit och preciserar vad kostnadsansvaret ska omfatta regeringen utreder frågan om auktorisation av arkeologer. Villkoren för veterinär verksamhet Förslag 2002/03:RR12 med nuvarande veterinärorganisation kvarstår missnöjet bland veterinärer. Missnöjet förklaras i huvudsak av att de statliga distriktsveterinärerna fått ett resurstillskott i form av ett statligt bidrag till sin uppdragsverksamhet och att uppdragsverksamheten bedrivits i myndighetsform. En annan orsak till missnöjet har varit att de statliga distriktsveterinärerna behandlar sällskapsdjur i allt större utsträckning. Av tradition har behandlingar av sällskapsdjur skötts av privatpraktiserande veterinärer. har känt till orsakerna bakom missnöjet, men har inte lyckats komma till rätta med problemen. Missnöjet har lett till ofullständig rapportering till databas om djursjukdomar och djursjukdata. Missnöjet har också försvårat för veterinärer att samarbeta om jour- och djurhälsoarbete. Revisorerna lämnade två förslag till : att regeringen tillsätter en oberoende utredning med uppdrag att åstadkomma en konkurrensneutral fördelning av det statliga bidraget, klargöra statens ansvar för sällskapsdjuren samt komma till rätta med dubbla roller. Utredningen bör lämna förslag till alternativa lösningar för den fältveterinära organisationen, att regeringen ger en oberoende utredning i uppdrag att redovisa hur omfattande bristerna i djursjukdata är, vad de beror på och vad bristerna har inneburit för statistikens användbarhet. Utredaren bör också få i uppdrag att komma med förslag till hur bristerna kan åtgärdas och hur man kan åstadkomma en fullständig rapportering från alla veterinärer. Därutöver ska utredningen föreslå metoder för att säkra kvaliteten i djursjukdata. Radiokommunikation för trygghet och säkerhet Förslag 2002/03:RR13 Revisorerna har granskat hur regeringen och olika myndigheter har hanterat ärendet om ett nytt gemensamt radiokommunikationssystem för polisen, räddningstjänsten, sjukvården m.fl. Revisorerna ansåg att det behövs ett fördjupat underlag för att de framtida användarna ska kunna fatta beslut om att ansluta sig till det nya systemet och för att ett nytt systems fördelar ska kunna realiseras. Regeringen bör ta fram ett sådant underlag. Regeringen bör också förelägga ett underlag som beskriver den ekonomiska risk som ett statligt ägande av infrastrukturen i det nya systemet innebär och vilka åtgärder som vidtas för att minimera denna risk. Regeringen bör ta ansvar för att kommunikationsmöjligheterna under det nya systemets utbyggnad upprätthålls. Regeringen behöver därutöver vidta åtgärder för att frågan samordnas med andra länder. Förslag 2002/03:RR14 Revisorerna har granskat Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik särskilt med avseende på lönebildningen. Revisorerna konstaterade att Försvarsmakten har svårt att använda lönebildningen för att främja verksamheten. Försvars-maktens organisation är splittrad och styrningen och uppföljningen av lönebildningen inom myndigheten fungerar dåligt. Revisorerna ifrågasatte om Försvarsmaktens höga löne- och personalkostnader är motiverade utifrån verksamhetens krav. Revisorerna menade att regeringen brustit i sitt ansvar att följa upp och ställa krav på Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik. Revisorerna föreslog förändringar i Försvarsdepartementets hantering och redovisning av arbetsgivarpolitiken. Regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att utveckla Högkvarterets organisation och uppföljningen av arbetsgivarpolitiken. CSN:s handläggningstider och tillgänglighet Förslag 2002/03:RR15 Revisorerna har granskat hur () uppfyller sitt uppdrag. Bakgrunden till granskningen var de långa handläggningstiderna för studiestöd samt bristerna i service till studenterna i samband med terminsstarterna. Granskningen visade att CSN har lyckats förkorta sina handläggningstider och förbättra sin service . Handläggningstiderna är dock fortfarande längre än de var . Revisorerna föreslog att regeringen ska genomföra ytterligare förenklingar av reglerna för studiestödet i syfte att begränsa handläggningstiderna. Revisorerna föreslog även att regeringen bör ge CSN i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet där en del av förhandsprövningen vid ansökningar om studiestöd ersätts med efterhandskontroll. Revisorerna riktade kritik mot att en så stor del av CSN:s intäkter kommer från påminnelseavgifter och föreslog att CSN inte längre ska få rätt att förfoga över dessa avgifter. I stället ska myndigheten kompenseras genom höjt anslag. Förslag 2002/03:RR16 Revisorerna fann att vidtagit flera åtgärder för att stärka sin roll som bolagsägare, men ansåg att åtgärderna borde ha genomförts tidigare. Revisorerna ansåg att regeringen bör följa upp riktlinjerna för bolagens verksamhet. På flera områden är resultatet begränsat. Enligt revisorerna behövs en återkommande redovisning till för hur arbetet utvecklas. Regeringen bör se över formerna för hur styrelserna tillsätts, arbetar och utvärderas och även undersöka motiven till de stora löneskillnaderna mellan olika verkställande direktörers löner. Detsamma gäller styrelseordförandenas olika arvodesnivåer. Revisorerna ansåg vidare att ägarens kontroll av pensionsavtalen för de verkställande direktörena måste förbättras. Det finns oklarheter i flera av de pensionsavtal som revisorerna granskat. saknas viktiga uppgifter. Dessa oklarheter ger utrymme för tolkningar, som kan leda till höga kostnader för bolagen. Förslag 2002/03:RR17 Revisorerna fann att i flera upphandlingar har brutit mot lagen om offentlig upphandling. Banken har exempelvis genomfört flera otillåtna direktupphandlingar av konsulttjänster. I sitt remissyttrande över revisorernas rapport framför att man har förbättrat upphandlingsrutinerna. Revisorerna menade dock att åtgärder inte är tillräckliga. Revisorerna ansåg exempelvis att upphandlingsexpertis rutinmässigt bör medverka i olika stadier av upphandlingsprocessen. I en tidigare granskning har revisorerna framhållit att sanktionsmöjligheterna mot myndigheter som bryter mot lagen om offentlig upphandling bör förstärkas. Revisorerna föreslog att regeringen tar ställning till frågan om ett förstärkt sanktionssystem i lagen om offentlig upphandling. Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel Förslag 2002/03:RR18 försvarspolitiska beslut innebar att flera förband och enheter inom Försvarsmakten måste läggas ned. Genom nedläggningarna har Försvarsmakten avvecklat stora mängder överskottsmateriel. Revisorerna var kritiska till att avvecklingen av överskottsmateriel präglats av brådska, godtyckliga bedömningar och osäkra beräkningar. Revisorerna var även kritiska till att Försvarsmakten inte fått ge överskottsmateriel till kommunerna - trots att kommunerna skulle ha nytta av viss materiel. Försvarsmakten har slängt eller sålt materiel som skulle kunna ha varit till nytta för andra statliga myndigheter. Försvarsmakten har inte heller redovisat vilka totala intäkter försäljningar av överskottsmateriel har inbringat. Försvarsmakten bedömer att avvecklingen i huvudsak ska vara avslutad . regeringen prövar frågan om materiel kan överlåtas till kommunerna, regeringen ger i uppdrag att följa avvecklingen av materiel och informera kommuner, landsting, länsstyrelser och centrala myndigheter om pågående och kommande avvecklingar, regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att i varje årsredovisning redovisa de totala intäkterna från försäljningar av överskottsmateriel, regeringen ger i uppdrag att överta några kompletta mobiliseringsförråd. Styrningen av det militära försvaret Förslag 2002/03:RR19 I denna skrivelse till presenterade revisorerna sina slutsatser från de tio granskningar av det militära försvaret som genomförts . Revisorernas slutsatser och förslag syftar framför allt till att förbättra insyn i försvaret. På grund av regeringens bristfälliga återrapportering har inte kunnat få någon klar bild över hur mycket det svenska försvaret kostat eller vilka resultat som uppnåtts. Inte heller regeringen har kunnat styra försvaret. Försvarsdepartementet har varit alltför beroende av Försvarsmakten och har inte kunnat analysera den komplicerade verksamhet som bedrivs i försvaret. har begärt en utredning av styr- och finansieringsformerna i försvaret. Revisorerna förutsatte att regeringen tillsätter denna utredning och att de problem som beskrivs i revisorernas skrivelse blir en utgångspunkt för utredningen. Förslag 2002/03:RR20 revisorer har följt upp två tidigare förslag till - och normgivningsprocessen (förs. 1991/92:19) och införlivande av EG-rätten (förs.1997/98:11). Revisorerna ansåg att det finns ett stort behov av att förbättra överblicken över lagar och regler, inte minst av rättssäkerhetskäl. rättsinformationssystemet förses med ett märkningssystem så att det går att följa regelverket från lag via förordning till föreskrifter, regeringen klargör vilken eller vilka lagar man grundar sina förordningar på, regeringen utformar en ordning för hur kommunala författningar ska ingå i rättsinformationssystemet, regeringen utarbetar förslag till hur EG-rätten ska kopplas till rättsinformationssystemet. Förslag 2002/03:RR21 I skrivelsen sammanfattade revisorerna sina iakttagelser från tidigare granskningar av statens relation till kommunerna. Granskningarna avser livsmedelstillsynen, skolan, äldreomsorgen och redovisningen av statsbidrag till kommunerna. Två forskningsrapporter - om statens ekonomiska styrning av kommunerna och om ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna - har också varit underlag till skrivelsen. Revisorernas bedömning var att det finns många oklarheter i statens relation till kommunerna. Det är oklart hur de statliga utjämnings- och bidragssystemen påverkar kommunernas ekonomi. Oklarheterna beror bl.a. på bidragens utformning och de beräkningsgrunder som tillämpas. ändringar medför att det blir svårt att utvärdera utjämnings- och bidragssystemens effekter. Dessutom överlappar olika delar av bidragssystemen varandra. Exempelvis kompenseras kommuner för befolkningens åldersstruktur i både utjämningssystemet och det generella statsbidraget. Revisorerna ansåg att det behövs analyser av statsbidragens effekter. Även redovisningen av statsbidrag behöver förbättras. Innebörden av kommunallagens krav på en budget i balans behöver tydliggöras. Nuvarande utformning av balanskravet kan tolkas som att kommuner och landsting själva avgör om de uppfyller balanskravet. Revisorerna ansåg att det är viktigt att kravet efterlevs. Frågan om sanktioner behöver utredas. Ekonomiadministrativa krav på små myndigheter Den ekonomiska styrningen i staten förutsätter omfattande rapportering av ekonomisk information från myndigheterna till bl.a. regeringen och . Regeringen ställer dock samma krav på återrapportering och på ekonomiadministration oavsett om myndigheten är stor eller liten. Det innebär att små myndigheter måste avsätta förhållandevis stora resurser för att förse regeringen och med information. Revisorerna menade att flera områden inom ekonomiadministrationen kan förenklas för små myndigheter. Det gäller bl.a. motpartsredovisningen, som innebär tidsödande kontroller, och delårsrapporten, som innebär omfattande arbetsinsatser. Revisorerna har uppmärksammat att både och ser över de ekonomiadministrativa kraven på små myndigheter. Revisorerna överlämnade sin rapport för vidare behandling inom det arbete som pågår. Revisorerna förutsatte att regeringen redovisar för vilka åtgärder man vidtar för att minska ekonomiadministrationen för små myndigheter. Världsläget - diplomaternas rapporter till UD Revisorerna har granskat hur utrikesförvaltningen fullgör sin uppgift att bevaka och rapportera om händelseutvecklingen i olika länder. skickar svenska diplomater omkring 30 000 rapporter till UD. Verksamheten beräknas kosta . Vad får utrikesförvaltningen och andra intressenter ut av denna verksamhet? Vad UD vill när det gäller rapporterna överensstämmer inte med hur det förhåller sig i praktiken. UD vill att rapporterna ska vara underlag för beslut i UD och övriga . I praktiken handlar många rapporter om frågor som inte är relevanta för arbete. Det kan också dröja innan brådskande information når ansvariga handläggare. UD vill ha färre rapporter. I praktiken fortsätter utlandsmyndigheterna att skicka hem rapporter som inte behövs. UD vill att rapporternas innehåll ska utformas i enlighet med beställningar från UD. I praktiken avgör utlandsmyndigheterna vilka rapporter som skickas till UD. UD vill att rapporterna sprids till så många som möjligt - både inom och utanför UD. I praktiken är många rapporter hemligstämplade. Rapporterna sprids också på ett osystematiskt sätt. Revisorerna konstaterade att diplomaterna har tillgång till unika källor och beskriver händelser som inte tas upp i medierna. Rapporterna används dock inte i den omfattning som de skulle kunna användas. Revisorerna föreslog att UD skulle komplettera sina riktlinjer för rapportering så att det tydligt framgår att rapporteringen ska inriktas på behov av underlag för sin ärendeberedning och att rapporteringen i huvudsak ska beställas av . Revisorerna föreslog också att UD skulle omprioritera resurser till de enheter som tar emot merparten av rapporterna. Systemen för att sända och sprida rapporterna bör förbättras, bl.a. ska kurirpost inte användas för rapporter. Revisorerna föreslog även åtgärder för att minska hemligstämplingen och för att rationalisera arkivhanteringen. Kulturarvet och rörliga bilder Revisorerna konstaterade att det område som rör kulturarvet och rörliga bilder är av stor betydelse för många människor. Området hanteras av flera myndigheter och institutioner och kostnaderna är av allt att döma höga. Regeringen har emellertid inte givit någon vägledning vad gäller inriktning eller avgränsning av verksamheten. Regeringen har inte heller redovisat vare sig verksamhetens faktiska behov eller den ekonomiska omslutningen. har en filmvårdscentral i inrättats. Uppgiften är att inventera och ta hand om landets filmmaterial. Kunskapen om det material som ska samlas in och tas om hand är emellertid dålig. Avsikten är att ska fatta beslut om utbyggnaden i etapper. Revisorerna ifrågasatte ett förfaringssätt med etappvisa beslut. Andra problem är oklarheterna om både bildbeståndet och de begrepp som används, t.ex. fiktiv och icke-fiktiv film eller dokumentärfilm. Uppfattningarna om vad begreppet kulturarv ska innebära och hur det ska tillämpas går också isär. Det saknas dessutom enhetliga principer för katalogisering och register av bildmaterialet, vilket gör området svårt att överblicka. Revisorerna föreslog att regeringen tar fram en strategi med principiella ställningstaganden och prioriteringar inom området. Flera frågor behöver klargöras inför fortsatta beslut. Bland annat krävs ekonomiska analyser. Revisorerna har genomfört besök hos myndigheter m.fl. för att få information i aktuella frågor. Informationen har redovisats i särskilda, som regel mindre omfattande rapporter. har följande informationsrapporter utarbetats: Ekonomiadministrativa krav på små myndigheter Denna informationsrappport avslutades med en skrivelse till regeringen; se ovan. Kulturarvet och rörliga bilder Denna informationsrappport avslutades med en skrivelse till regeringen; se ovan. Revisorerna har genomfört flera granskningar som på olika sätt berört tillsynsfrågor, bl.a. tillsyn av spårbunden trafik och sjöfart. Hur tillsynen inom transportområdet ska vara ordnad är fortfarande en aktuell fråga. Revisorerna ordnade därför en intern utfrågning i detta ämne . Inbjudna var företrädare för och de fyra inspektionerna inom transportområdet. Revisorerna önskade få reda på hur förutsättningarna för tillsynen ser ut inom respektive transportområde samt hur regeringen och inspektionerna arbetar för att utveckla tillsynen.