frsrdg · GQ04RR7 · 2003-01-01 00:00:00 — ställer sig frågande till uppgiften i revisorernas rapport om att det planerade underhållet i vissa fall är så eftersatt att anläggningar inte är krigsdugliga. konstaterar att det är Försvarsmakt-en som ska ställa krav på anläggningarna vad gäller krigsduglighet och be-redskap. Sådana krav har enligt yttrandet inte framförts till Fortifikationsver-ket. Enligt yttrande håller fastighetsregistret en till-fredsställande standard. När det gäller uppbyggnaden av ett heltäckande re-gister för anläggningar är beroende av samverkan från Försvarsmakten. och Försvarsmakten har kontroll över de anläggningar som ingår i krigsorganisationen. Övriga anläggningar har ingen betydelse för försvarsförmåga. Ett arbete med att bygga upp en databas pågår. Arbetet med databasen bedöms vara slutfört . anser att de avsnitt i revisorernas rapport som handlar om lokalvård av försvarets fastigheter och anläggningar är så felaktiga att man valt att lämna en egen redogörelse i yttrandet. Försvarsmakten är som hyresgäst ansvarig för sin egen lokalvård. Lokal-vården kan Försvarsmakten köpa som tilläggstjänst från eller från någon annan leverantör. Enligt yttrandet meddelade överbefälhavaren att man ville upphandla lokalvård i konkurrens. började arbeta med att Försvarsmakten skulle ta över huvudmannaskapet och bestäl-laransvaret för lokalvården. uppger att upphandlingen av lokalvården genomförts i nära samverkan med Försvarsmakten och i alla avseenden enligt gällande regler och rutiner. Enligt har Försvarsmaktens högsta ledning fortlöpande hållits informerad om hur arbetet fortskridit. I en skrivelse till Försvarsmakten bedömde Fortifikationsver-ket att det fanns objekt som utifrån säkerhetssynpunkt inte kunde hanteras av en entreprenör. uppger att man påtalade att det kunde bli aktuellt att man förde över lokalvårdspersonal från till Försvarsmakten. menar att ett remissvar från Försvars-makten låg till grund för den upphandling som genomfördes. anser att man följt alla bestämmelser och rutiner samt beaktat Försvarsmaktens krav när det gäller säkerhetsfrågor. konstaterar att några av Försvarsmaktens säkerhetsana-lyser tog mycket . tolkning var att Försvarsmakt-ens intresse att köpa lokalvårdstjänster var svalt. För blev Försvarsmaktens avsikter i lokalvårdsfrågan otydliga. ansåg det nödvändigt att informera Försvarsmakten om att man förlorade 1/12 av de som man skulle spara om man överlät åt att städa försvarets fas-tigheter. tillbakavisar uppgifterna om att försökte pressa Försvarsmakten i lokalvårdsfrågan med hjälp av hy-resrabatten. För var det dock viktigt att Försvarsmakten tog ställning till hyresrabatten innan tidsutdräkten var för-brukad. I underlaget till upphandlingen var de båda myndigheterna enligt överens om att hemliga anläggningar skulle undantas anbudsun-derlaget. Enligt förutsättningarna för anbudet skulle man inte diskutera de hemliga anläggningarna förrän det förelåg kontrakt med extern entreprenör. Efter diskussion accepterade Försvarsmakten att genomföra lokalvården i egen regi. Förberedelser att överföra personal till Försvarsmakten pågår. Säkerhetskontrollerna för personal som skulle städa det öppna fastighets-beståndet initierades av Försvarsmakten . Dessa säkerhets-kontroller kom att avslutas . Ur synvinkel medförde de tidskrävande säkerhetskontrollerna slöseri med statens medel eftersom planerade besparingar uteblev. Interna kommunikationen i Försvarsmakten uppger att den interna kommunikationen i Försvars-makten inte tycks fungera. Några medarbetare i Försvarsmakten har inte känt till överbefälhavarens inriktning i lokalvårdsfrågan. genomför sin granskning utifrån gällande regelverk. anser att avgiftssamrådet med är ett värdefullt instrument för att kontrollera avgifterna. Fastighetsreformen bygger på att både hyresvärd och hyresgäst förstår sina roller och kan föra en saklig och konstruktiv dialog. Enligt Fortifikationsver-ket har Försvarsmakten felaktigt uppfattat att reformen handlade om att införa en beställar- och utförarmodell. anser att fastig-heterna ska utgöra ett stöd för Försvarsmaktens kärnverksamhet och att kundnyttan ska optimeras. Detta mål medför dock inte att myndigheterna ska ha en beställar- och utförarrelation. uppger att vissa av verkets uppgifter är efterfrågestyrda. Flertalet av verkets uppgifter är dock inte efterfrågestyrda. menar att oklarheterna i myndig-heternas roller medför svårigheter att få till stånd tydlighet och effektivitet. I yttrandet nämns att den överenskommelse som myndigheterna under-tecknade är ett steg mot tydligare roller. Detta arbete har fortsatt bl.a. genom att har tagit initiativ till ge-mensamma seminarier på lokal nivå. anser dock att det finns behov av att regeringen på ett tydligare sätt än tidigare går in och klargör myndigheternas roller. nämner en modell med ett hyresråd som prövats i of-fentligt ägd verksamhet i andra sammanhang. Om en hyresgäst inte kommer överens med hyresvärden kan frågan föras vidare till ett särskilt hyresråd med en sakkunnig och opartisk ordförande samt representanter från hyres-gästen och hyresvärden. tror att ett sådant råd skulle kunna vara till hjälp för att klargöra roller och ansvarsfördelning som i fallet med och Försvarsmakten. Revisorerna har gjort en gedigen utredning av ett problem som varit vida känt sedan den statliga fastighetsreformen genomfördes . I korthet handlar problemet om hur man ska få en effektiv förvaltning av fastigheter som i allt väsentligt saknar alternativ användning i ett läge där både ägare och brukare är samma person, dvs. En övergång från an-slagsfinansiering till avgiftsfinansiering skulle skapa marknadsliknande förhållanden och ett nytt beteende hos parterna. Revisorernas granskning visar att den valda modellen inte gett önskvärt resultat. Likartade problem, som i försvaret, finns enligt KTH inom universitetsvärlden, landstingen, kommuner och industrin. KTH:s remissvar begränsas till aspekter som inte tas upp i rapporten men som kan ha relevans för de direktiv som kan ges till en parlamentarisk utred-ning. Modellen med avgiftsfinansiering och marknadsliknande förhållanden var utgångspunkten när den statliga fastighetsreformen utformades. Brukandet skulle skiljas från ägandet med hjälp av ett system med beställare och utför-are. Enligt KTH har dock systemet med beställare och utförare medfört att det blivit en utbyggnad av dubbla kompetenser. Ska systemet fungera måste beställaren vara minst lika kompetent som utföraren, och det får inte finnas någon misstro mellan parterna. Av den anledningen har kommuner och landsting i allt högre grad frångått strikta modeller med beställare och utför-are, så dock inte inom försvaret. Inom kommuner och landsting har man i stället alltmer byggt upp organi-sationer från ett koncerntänkande. Det innebär bl.a. att fastighetsorganisatio-nen ska vara en professionell partner till huvudverksamheten. detta partnerskap ska vara utformat inom ramen för en specificerad spelplan med särskilt utformade spelregler. KTH konstaterar att de flesta fastighetsor-ganisationer inom kommuner och landsting har "slutat leka affär" genom att efterlikna en marknad som inte finns eller som är mycket svagt utvecklad. Effektivitet kan uppnås på annat sätt KTH uppger att effektivitet och kvalitet har åstadkommits i många organisa-tioner med hjälp av medveten konkurrensutsättning av specifika funktioner samt benchmarking och särskilda kvalitetsprogram. När det gäller att sträva efter kvalitet är enligt KTH utbildning av personalen en särskilt viktig punkt. KTH anser att lärdomar från organisationer med liknande fastighetsbe-stånd och problem bör vara en utgångspunkt om statsmakterna tar ställning till nya styrformer och ny organisationsmodell för försvaret. KTH uppger att kultur och kompetens är helt avgörande för att en organisa-tion ska fungera väl. Att ändra försvarets styrning från anslagsfinansiering till avgiftsfinansiering kan enligt KTH liknas med att överföra vissa östlän-der från planekonomi till marknadsekonomi. KTH menar att en sådan för-ändring tar , kräver omfattande nyrekrytering och ett helt nytt tänk-ande. KTH menar att det kan vara fruktbart att utföra en mera sociologisk inrikt-ad studie av företagskulturen inom försvarets olika delar. En sådan studie bör då kombineras med en genomgång av organisationernas humankapital, dvs. vilken kompetens som finns baserad på erfarenhet och formell utbildning. Bra information skapar effektivitet KTH konstaterar att det är svårt att utvärdera organisationer i offentlig sektor och deras effektivitet. Ett antal organisationer inom kommuner och landsting har dock kommit långt i utformningen av utvärderingsmodeller. Dessa utvär-deringsmodeller baseras alltid på gedigna administrativa stödsystem. I en framtida utvärdering av Försvarsmakten och bör man enligt KTH beakta om de båda myndigheterna har adekvata stödsystem för sin verksamhet och om personalen har incitament och kompetens att nyttja systemen. KTH menar att det finns en rad centrala begrepp som bör definieras. Om man inte definierar vad begreppen står för blir de endast tomma ord. Som exempel nämner KTH begreppet kundnytta. Begreppet utgör enligt KTH grunden för hela fastighetsreformen. Ett annat begrepp är fastighetens värde. Frågan är vilket värde som avses? Andra exempel på begrepp är hyra och överskott. I en översyn av relationen mellan Försvarsmakten och är det enligt KTH väsentligt att man klarar ut vad de olika begreppen står för. Arbeta mot samma och väl definierade mål KTH konstaterar att det tycks finnas en misstro mellan Försvarsmakten och . En utgångspunkt för ett fortsatt utredningsarbete bör därför vara att skapa ett system som ger en "vi-känsla". Enligt KTH är det viktigt att alla börjar arbeta mot samma mål som också ska vara väl definier-ade. KTH menar att en marknadsmodell inte automatiskt ger denna effekt. KTH önskar avslutningsvis att ett fortsatt utredningsarbete inte endast bör beröra förhållandet mellan försvarsmyndigheter. KTH anser att man i ett fortsatt utredningsarbete bör studera andra offentliga organisationer samt liknande erfarenheter från utlandet. Enligt KTH finns det också erfarenheter att hämta från industrin och privata fastighetsföretag. 1.1 Avgiftsfinansiering fungerar inte i försvaret 2 1.2 Sluta efterlikna marknaden 2 1.3 Skrivelsens disposition 3 1.4 Revisorernas rapport 3 2 Remissinstansernas synpunkter och revisorernas överväganden 6 2.1 Remissinstansernas allmänna synpunkter 6 2.2 Utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret 7 2.2 Öka försvarsmyndigheternas valfrihet 9 2.3 Utveckla hyresmodellen 10 2.5 Anläggningar för krigsändamål 14 2.8 Regeringens styrning 19 Rapport 2002/03:14 Styrningen av försvarets fastigheter och 1 Granskningens bakgrund och syfte 31 2 Bakgrunden till avgiftsfinansiering 38 6 utvärderingar av fastighetsreformen i försvaret 56 7 Regeringens styrning av 60 8 Regeringens styrning av Försvarsmakten 67 9 Dialogen mellan Försvarsmakten och 71 10 Arbetet med att utveckla tillämpningen av hyresmodellen 77 12 Kritik mot generell hyressänkning 87 13 Bra regionalt samarbete 91 14 Förutsättningarna för avgiftsfinansiering 94 15 Avveckling av fastigheter och anläggningar 98 16 Revisorernas överväganden 106 Sammanställning av remissvar vid remittering av revisorernas rapport av försvarets fastigheter och anläggningar (2001/02:14) 123 slogs Confortia samman med under det gemensamma namnet . Antalet lokalvårdare ingår inte i uppgifterna. har antalet anställda lokalvårdare i , , Försvars-makten m.fl. minskat från ca 700 till ca 400. Antalet lokalvårdare ingår inte i uppgifterna. fanns det ca 670 lokalvårdare anställda i . I samband med avvecklingen av ett antal nedlagda regementen bildades fastighetsbolaget , som är ett dotterbolag till . () har från ansvar för att hjälpa regeringen med att utveckla myndigheternas ekonomi- och personaladministrativa system. ansvarade () för denna uppgift. En förvaltningsplan innehåller normalt teknisk och ekonomisk information om fastig-heten. Förvaltningsplanen ska utgöra underlag för underhåll, ombyggnader, försäljning, rivning m.m. De ca 670 lokalvårdare som 1997 fanns anställda i har inkluderats. Verksamhetsområde Lokaler och mark med nio fastighets- områden