frsrdg · GQ04RS1 · 2003-01-01 00:00:00 — Har regeringen förordnat om extra val, kan talmannen på begäran av regeringen besluta att uppehåll skall göras i kammarens arbete under återstoden av valperioden. Talmannen kan besluta att avbryta uppehåll i kammarens arbete. Sådant beslut skall fattas om regeringen eller minst etthundrafemton av ledamöter begär det. Om uppehåll i kammarens arbete avbryts på begäran av regeringen eller etthundrafemton av ledamöter skall talmannen, om begäran innehåller ett sådant önskemål, kalla kammaren till sammanträde från det att begäran framställdes. Om regeringen har beslutat om extra val, får talmannen på begäran av regeringen besluta att ett uppehåll skall göras i kammarens arbete under återstoden av valperioden. Talmannen får besluta att avbryta ett uppehåll i kammarens arbete. Ett sådant beslut skall fattas om regeringen eller minst etthundrafemton av ledamöterna begär det. Talmannen skall kalla kammaren till ett sammanträde som skall hållas från det att en begäran med ett sådant önskemål framställdes. 2.6.1 Kammarkansliet skall skriftligen underrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten för första sammanträdet med kammaren när uppehåll i kammararbetet avbryts. Kammarkansliet skall underrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten för det första sammanträdet med kammaren när ett uppehåll i kammararbetet avbryts. Föredragningslista 7 § Talmannen skall till varje sammanträde låta upprätta föredragningslista över alla på kammarens bord vilande ärenden. Undantag får göras för ärende som antages bli behandlat inom stängda dörrar. Av föredragningslistan skall framgå om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket utskottsbetänkande får tas upp till avgörande. Vid sammanträdet skall talmannen föredraga ärendena i den ordning vari de har tagits upp på föredragningslistan. Med ärende jämställes val som skall förrättas vid sammanträdet. Talmannen skall till varje sammanträde låta upprätta en föredragningslista över alla ärenden som vilar på kammarens bord. Undantag får göras för ett ärende som antas bli behandlat inom stängda dörrar. Av föredragningslistan skall det framgå om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket utskottsbetänkanden får tas upp till avgörande. Vid sammanträdet skall ärendena behandlas i den ordning de har tagits upp på föredragningslistan. Med ärende jämställs val som skall förrättas vid sammanträdet. 2.7.1 Yrkande om folkomröstning i grundlagsfråga, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroen deförklaring föres upp som första punkt på föredragningslistan. Förekommer mer än ett sådant ärende, tages de upp i den ordning vari de nu har angivits. I övrigt tages ärendena upp i följande ordning, om icke talmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen med redogörelse för viss verksamhet, 3. förslag och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. utskottsbetänkanden i den ordning utskotten angives i tilläggsbestämmelse 4.2.1. Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroende förklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. I övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen, 3. framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. utskottsbetänkanden i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. 2.7.2 Anteckning göres om att ärende avses att bordläggas, hänvisas till utskott eller avgöras. Har utskott eller talmannen hemställt att ärende skall avgöras efter endast en bordläggning, anmärkes det särskilt. På föredragningslistan skall det anges att ett ärende avses bli bordlagt, hänvisat till utskott eller avgjort. Om ett utskott eller talmannen har föreslagit att ett ärende skall avgöras efter endast en bordläggning, skall det anmärkas särskilt. 2.7.3 Om anteckning på föredragningslistan för särskilda fall föreskrives i tilläggsbestämmelserna 2.10.1, 3.6.1, 5.1.3 och 6.1.2. Bestämmelser om anteckning på föredragningslistan för särskilda fall finns i tilläggsbestämmelserna 2.10.1, 3.6.2, 5.1.2 och 6.1.2. 2.7.4 Föredragningslistan skall före varje sammanträde anslås i plenisalen och i övrigt finnas tillgänglig på sätt talmannen bestämmer. Föredragningslistan skall finnas tillgänglig i plenisalen och i övrigt på det sätt som talmannen bestämmer. Avslutning och ajournering av sammanträde 8 § Beslut att sammanträde skall avslutas eller att uppehåll skall göras i pågående sammanträde fattas av kammaren utan föregående överläggning. Beslut att ett sammanträde skall avslutas eller att ett uppehåll skall göras i ett pågående sammanträde fattas av kammaren utan föregående överläggning. Ställande av proposition till beslut 9 § Talmannen ställer proposition till beslut. Finner han yrkande strida mot grundlag eller mot riksdagsordningen, skall han, med angivande av skäl, vägra proposition. Begär kammaren ändå proposition, skall talmannen hänvisa frågan till för avgörande. Proposition får ej vägras på vad utskottet har förklarat icke strida mot grundlag eller mot denna riksdagsordning. Vad som sägs i första stycket om prövning av propositions grundlagsenlighet gäller ej fråga huruvida 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen är tillämpligt i fråga om visst lagförslag. Talmannen ställer proposition till beslut med anledning av de yrkanden som lagts fram. Om talmannen finner att ett yrkande strider mot grundlag eller mot denna lag, skall han eller hon vägra att ställa proposition och ange skäl för denna vägran. Om kammaren ändå begär proposition, skall talmannen hänvisa frågan till för avgörande. Talmannen får inte vägra att ställa proposition om utskottet har förklarat att ett yrkande inte strider mot grundlag eller mot denna lag. Vad som sägs i första stycket om prövning av ett yrkandes grundlagsenlighet gäller inte frågan om huruvida 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen är tillämpligt på ett visst lagförslag. Yttranderätten 10 § Vid sammanträde får varje ledamot och varje statsråd, med de undantag denna riksdagsordning föreskriver, fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som tilldrager sig vid sammanträdet. Statschefen kan avgiva ämbetsförklaring inför kammaren. Talmannen kan efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna besluta att debatt utan samband med annan handläggning får äga rum vid sammanträde med kammaren. Sådan debatt får begränsas till att avse särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne. Vid ett sammanträde får varje ledamot och varje statsråd, med de undantag som föreskrivs i denna lag, fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som tilldrar sig vid sammanträdet. Statschefen får avge ämbetsförklaring inför kammaren. Talmannen får efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna besluta att en debatt utan samband med annan handläggning skall äga rum vid ett sammanträde med kammaren. En sådan debatt får begränsas till ett särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne. 2.10.1 Meddelande om debatt enligt 10 § tredje stycket skall tagas upp på föredragningslistan till det sammanträde då debatten skall äga rum. Meddelande om debatt enligt 10 § tredje stycket skall tas upp på föredragningslistan till det sammanträde då debatten skall äga rum. Jäv 11 § Ingen får vid sammanträde deltaga i behandlingen av ärende som personligen rör honom eller någon honom närstående. Statsråd får dock deltaga i överläggningen i ärende angående hans tjänsteutövning. Ingen får vid ett sammanträde delta i behandlingen av ett ärende som personligen rör honom eller henne eller någon närstående. Ett statsråd får dock delta i överläggningen i ett ärende som rör hans eller hennes tjänsteutövning. Begränsningar i yttrandefriheten 12 § Ingen får vid sammanträde uttala sig otillbörligt om annan eller begagna personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på sätt som strider mot god ordning. Den som har ordet skall begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. Bryter någon mot vad som föreskrives i första stycket och rättar han sig ej efter talmannens erinran, får talmannen taga från honom ordet för pågående överläggning. Ingen får vid ett sammanträde uttala sig otillbörligt om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Den som har ordet skall begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. Om någon bryter mot bestämmelserna i första eller andra styckena och inte rättar sig efter talmannens erinran, får talmannen ta från honom eller henne ordet för den pågående överläggningen. Uppläggningen av debatterna 13 § Talmannen skall samråda med de särskilda företrädarna för partigrupperna om uppläggningen av kammarens överläggningar. Begränsningar i yttranderätten 14 § kan i tilläggsbestämmelse till denna riksdagsordning föreskriva begränsning av antalet anföranden som en talare får hålla under överläggningen i en fråga och av tiden för varje anförande. Därvid får skillnad göras mellan olika kategorier av talare, såsom statsråd och företrädare för majoritet eller mino ritet i utskott eller för partigrupp, samt mellan talare som har efterkommit anmodan av talmannen om förhandsanmälan inför en överläggning och talare som har underlåtit det. Begränsning i yttranderätten som sägs i första stycket kan på förslag av talmannen beslutas också särskilt i samband med överläggningen i viss fråga. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Vid tillämpningen av denna paragraf skall alltid iakttagas att envar som vill yttra sig i en fråga därvid får tala i fyra minuter. får i en tilläggsbestämmelse föreskriva en begränsning av antalet anföranden som en talare får hålla under överläggningen i en fråga samt tiden för varje anförande. Därvid får skillnad göras mellan olika kategorier av talare, såsom statsråd och företrädare för majoritet eller minoritet i utskott eller för partigrupp, samt mel lan talare som har gjort en förhandsanmälan inför en överläggning och talare som inte har gjort det. En sådan begränsning i yttranderätten får på förslag av talmannen beslutas också särskilt i samband med överläggningen i en viss fråga. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Var och en som vill yttra sig i en fråga skall få tala i fyra minuter. 2.14.1 Den som önskar ordet vid överläggning i kammaren skall såvitt möjligt göra anmälan därom till kammarkansliet senast dagen före det sammanträde då överläggningen skall inledas. Sådan anmälan skall uppta den beräknade tiden för anförandet. Anförande från ledamot som underlåtit förhandsanmälan får ej överstiga , om inte talmannen finner skäl att medge . Nytt anförande från den som tidigare haft ordet vid överläggningen i en viss fråga får inte överstiga . Vad som föreskrives i första, andra och tredje styckena skall ej tillämpas när interpellation eller fråga besvaras. Den som önskar ordet vid en överläggning i kammaren skall om möjligt anmäla detta till kammarkansliet senast det sammanträde då överläggningen skall inledas. Anmälan skall innehålla den beräknade tiden för anförandet. Ett anförande från en ledamot som inte gjort förhandsanmälan enligt första stycket får inte överstiga , om inte talmannen finner skäl att medge . Ett nytt anförande från den som tidigare haft ordet för anförande vid överläggningen i en viss fråga får inte överstiga . Bestämmelserna i första, andra och tredje styckena skall inte tillämpas när en interpellation eller en fråga besvaras. 2.14.2 Talmannen bestämmer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna om tiden för anförande i särskilt anordnad debatt utan samband med annan handläggning. Talmannen bestämmer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna om tiden för anföranden i en särskilt anordnad debatt enligt 10 § tredje stycket. Talarordningen 15 § Talmannen bestämmer ordningen mellan dem som före överläggningen i en viss fråga har anmält att de vill yttra sig. De som begär ordet under överläggningen yttrar sig i den ordning de har anmält sig. Utan hinder av vad som sägs i första stycket kan statsråd som inte föranmält sig få ordet för ett anförande. Med talmannens medgivande kan statsråd och ledamot få ordet för genmäle till annan talare. Talmannen bestämmer ordningen mellan dem som före överläggningen i en viss fråga har anmält att de vill yttra sig. De som begär ordet under överläggningen yttrar sig i anmälningsordning. Oberoende av talarordningen och utan förhandsanmälan får talmannen medge att ett statsråd som inte har hållit ett anförande får ordet för ett anförande och ett statsråd eller en ledamot, som redan har hållit ett anförande, får ordet för en replik som innehåller upplysning eller rättelse med anledning av en föregående talares anförande eller bemötande av angrepp från talarens sida. 2.15.1 Oberoende av talarordningen och utan förhandsanmälan kan statsråd som inte tidigare haft ordet vid överläggningen i en viss fråga få ordet för ett anförande om högst . Talmannen kan oberoende av talarordningen ge ordet till statsråd eller ledamot för genmäle som innehåller upplysning eller rättelse med anledning av föregående talares anförande eller bemötande av angrepp från dennes sida. Tiden för genmäle får ej överstiga , om talmannen inte av särskilda skäl medger en utsträckning . Varje talare kan få avge två genmälen på samma huvudanförande. Har talmannen redan beviljat talare rätt till genmäle får denne yttra sig innan statsråd håller ett anförande. Oberoende av talarordningen och utan förhandsanmälan kan ett statsråd som inte har hållit ett anförande vid överläggningen i en viss fråga få ordet för ett anförande om högst . Tiden för en replik får inte överstiga , om inte talmannen av särskilda skäl medger en utsträckning . Varje talare kan få avge två repliker på samma huvudanförande. Har talmannen redan beviljat en talare rätt till replik, får talaren yttra sig innan ett statsråd håller ett anförande som bryter talarordningen. 2.15.2 Oberoende av talarordningen får ledamot under överläggningen i en fråga instämma med föregående talare utan att angiva skäl. Oberoende av talarordningen får en ledamot under överläggningen i en fråga instämma med föregående talare utan att ange skäl. 2.15.3 Den som yttrar sig skall tala från talarstolen eller från sin plats i plenisalen. Talmannen får dock anvisa en annan plats i plenisalen. Den som yttrar sig skall tala från talarstolen eller från sin plats i plenisalen. Talmannen får dock anvisa annan plats i plenisalen från vilken talare skall yttra sig. Protokoll 16 § Vid sammanträde föres fullständigt protokoll. Ingen får tala utanför protokollet. Vid justering av protokoll får beslut ej ändras. Kammarens protokoll samt de handlingar som anses böra ingå i bihanget till detta protokoll skall utgivas av trycket, om de ej enligt vad som föreskrives särskilt skall hållas hemliga. Vid sammanträdena förs fullständiga protokoll. Ingen får tala utanför protokollet. Vid justering av protokoll får beslut inte ändras. Kammarens protokoll samt de handlingar som hör till detta protokoll skall tryckas, om de inte skall hållas hemliga enligt särskilda föreskrifter. 2.16.1 Yttrande vid sammanträde skall upptecknas och utan dröjsmål göras tillgängligt på kammarkansliet. Har talaren ej gjort anmärkning mot uppteckningen senast den tredje vardagen, oräknade, efter sammanträdet, anses han ha godkänt den. Om talaren justerar uppteckningen, bör han på den anteckna sitt namn eller sin signatur. Ett yttrande vid ett sammanträde skall upptecknas stenografiskt, skrivas ut och utan dröjsmål göras tillgängligt på kammarkansliet. Om talaren inte har gjort någon anmärkning mot utskriften senast den tredje vardagen, oräknade, efter sammanträdet, anses han eller hon ha godkänt den. Om talaren justerar utskriften, bör han eller hon anteckna sitt namn eller sin signatur på den. 2.16.2 Protokoll justeras av kammaren på femte vardagen efter sammanträdet, om sammanträder då, och annars vid närmast följande sammanträde. Protokoll som icke enligt bestämmelserna i första stycket kan justeras inom en månad, justeras som talmannen bestämmer. Protokollet justeras inför de ledamöter som är närvarande. Vid justeringssammanträde kan ledamot begära beriktigande av protokollet i fråga om yttrande som annan ledamot har godkänt enligt 2.16.1. Ett protokoll justeras av kammaren på femte vardagen efter sammanträdet, om sammanträder då, och annars vid det närmast följande sammanträdet. Ett protokoll som inte kan justeras inom en månad, justeras som talmannen bestämmer. Protokollet justeras inför de ledamöter som är närvarande. Vid justeringen får en ledamot begära beriktigande av protokollet i fråga om ett yttrande som en annan ledamot har godkänt enligt 2.16.1. 3 kap. Ärendenas väckande Propositioner 1 § Regeringen avgiver förslag till genom proposition. Proposition skall vara åtföljd av regeringens protokoll i ärendet, av redogörelse för ärendets tidigare behandling, av motivering och av Lagrådets yttrande, då sådant föreligger. Regeringen lämnar förslag till genom propositioner. En proposition skall innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag skall i förekommande fall innehålla Lagrådets yttrande. 3.1.1 Proposition avlämnas genom att den gives in till kammarkansliet. Den anmäles av talmannen vid sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut till ledamöter. En proposition ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut till ledamöterna. Budgetpropositionen 2 § Budgetåret börjar . Regeringen skall avlämna proposition med förslag till statens inkomster och utgifter för budgetåret (budgetproposition). I förslaget skall även ingå en redovisning av statens tillgångar och skulder. Budgetpropositionen skall innehålla finansplan och nationalbudget samt förslag till reglering av statsbudgeten. Har med stöd av bestämmelserna i 5 kap. 12 § fattat beslut om utgiftsområden skall förslaget till statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på de av beslutade utgiftsområdena. Endast om regeringen finner synnerliga ekonomisk-politiska skäl föreligga får proposition angående statens inkomster och utgifter för det närmast följande budgetåret avlämnas efter budgetpropositionen. Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjt anslag eller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet som avses i 9 kap. 7 § regeringsformen bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för det ändamål som förslaget avser. Om förslag till anslag grundar sig på plan än den för vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. Regeringen skall lämna en proposition med förslag till statens inkomster och utgifter för budgetåret (budgetproposition). I förslaget skall det även ingå en redovisning av statens tillgångar och skulder. Budgetpropositionen skall innehålla en finansplan och en nationalbudget samt ett förslag till reglering av statsbudgeten. Om med stöd av bestämmelserna i 5 kap. 12 § har fattat beslut om att hänföra statsutgifterna till utgiftsområden, skall förslaget till statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på dessa utgiftsområden. Endast om regeringen anser att det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl, får en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret lämnas efter budgetpropositionen. En proposition med förslag om ett nytt eller väsentligen höjt anslag eller om riktlinjer enligt 9 kap. 7 § regeringsformen för en viss statsverksamhet än anslaget till verksamheten avser bör innehålla en uppskattning av de framtida kostnaderna för det ändamål som förslaget avser. Om ett förslag till anslag grundar sig på en plan för än den för vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. 3.2.1 Budgetpropositionen skall avlämnas . då riksdagsval hålles , skall budgetpropositionen avlämnas senast efter öppnande. Om hinder möter till följd av regeringsskifte att iakttaga vad som föreskrivits i första stycket, skall budgetpropositionen avlämnas efter det att en ny regering har tillträtt, dock . Regeringen skall avlämna proposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (ekonomisk vårproposition). Budgetpropositionen skall lämnas under de år då riksdagsval inte hålls . I annat fall skall budgetpropositionen lämnas senast efter öppnande. Om detta till följd av regeringsskifte inte är möjligt, skall budgetpropositionen lämnas efter det att en ny regering har tillträtt, dock . 3.2.2 Ytterligare bestämmelser om budgetprocessen finns i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Regeringen skall lämna en proposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (ekonomisk vårproposition). 3.2.3 Ytterligare bestämmelser om budgetprocessen finns i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. 2a § Beträffande det budgetår som börjar gäller att det löper till och med . När propositioner skall lämnas 3 § fastställer på förslag av talmannen när propositioner, som regeringen anser böra behandlas under pågående , senast skall avlämnas i de fall icke särskild tidpunkt föreskrivs i riksdagsordningen. fastställer på förslag av talmannen när propositioner som enligt regeringens mening bör behandlas under det pågående , senast skall lämnas. Om en särskild tidpunkt föreskrivs i denna lag, gäller dock den tidpunkten. 4 § Beslut enligt 3 § gäller ej 1. i fråga om proposition varigenom regeringen enligt lag för prövning underställer en utfärdad förordning, 2. om regeringen finner synnerliga skäl föreligga att avlämna propositionen . Beslut enligt 3 § gäller inte 1. i fråga om en proposition varigenom regeringen enligt lag underställer en utfärdad förordning för prövning, 2. om regeringen anser att det finns synnerliga skäl att lämna en proposition . 5 § Regeringen bör avlämna sina propositioner på sådana tider att anhopning av arbete hos om möjligt förebygges. Regeringen skall samråda med talmannen därom. Regeringen bör lämna propositioner på sådana tider att en anhopning av arbete hos om möjligt undviks. Regeringen skall samråda med talmannen om detta. Skriftlig och muntlig information från regeringen 6 § Regeringen får lämna meddelande till genom skrivelse eller också muntligen genom statsråd vid sammanträde med kammaren. Regeringen får lämna information till genom en skrivelse eller muntligen genom ett statsråd vid ett sammanträde med kammaren. 3.6.1 Skall statsråd vid sammanträde med kammaren lämna muntligt meddelande till , bör anteckning härom göras på föredragningslistan till sammanträdet. En skrivelse ges in till kammarkansliet. Den anmäls av talmannen vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut till ledamöterna. 3.6.2 Regeringen skall , , lämna redogörelse för verksamheten inom de kommittéer som tillsatts på grund av regeringens beslut. Om ett statsråd avser att lämna muntlig information vid ett sammanträde med kammaren, bör detta antecknas på föredragningslistan till sammanträdet. 3.6.3 Genom en skrivelse skall regeringen , , lämna en redogörelse för verksamheten inom de kommittéer som tillsatts på grund av regeringens beslut. Utskottsinitiativ 7 § Utskott får väcka förslag hos i ämne som hör till dess handläggning. får i ekonomisk-politiskt syfte väcka förslag även i ämne som hör till annat utskotts beredningsområde. Ett utskott får väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Ett utskottsinitiativ tas genom ett utskottsbetänkande. får i ekonomisk-politiskt syfte väcka förslag även i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde.