frsrdg · GQ04RB1 · 2003-01-01 00:00:00 — naden men sannolikt beror det även på att arbetet mot en alltmer attraktiv ar- betsplats varit framgångsrikt. Genom medarbetarsamtal, attitydundersökningar och avgångsintervjuer for- mas en bild av hur medarbetarna upplever sin arbetssituation. På så sätt kan identifiera förbättringsområden och sätta mål för ett bättre arbets- De undersökningar som genomförts visar ett förbättrat resultat på flera områden, till exempel att samarbetet fungerar bättre och att målen är tydligare. Det förebyggande perspektivet i arbetsmiljöarbete innebär bland annat en väl utbyggd friskvård som innefattar fysisk träning, avspän- ning och kostvanor. Personalen har även tillgång till en välutrustad tränings- lokal i riksbankshuset och alla nyanställda får besök av en ergonom som ser Åldersstruktur för personal . Anmärkning: Medelålder 42, genomsnittlig anställningstid , personalomsättning . Anmärkning: Exklusive sommarvikarier. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av och har samma mandatperiod som riksdags- ledamöterna. Fullmäktige väljer själv ordförande och vice ordförande. Fullmäktigeledamöter års riksdagsval var (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , , . , och . Fullmäktigeledamöter riksdagsval är (ordfö- rande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är , , , , . , , , , , och . Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och an- ställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning, som anger ramar för verksamheten. Vidare beslutar fullmäktige om utform- ningen av sedlar och mynt. Fullmäktige får lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och i samråd med direktionen lämna förslag till och regeringen om änd- ringar i författningar eller någon annan åtgärd inom sitt ansvarsområde. Full- mäktiges revisionsenhet granskar verksamhet och hur direk- tionsledamöterna utövar sitt arbete. Fullmäktige lämnar förslag till och revisorer om dis- positionen av vinst. Fullmäktige har sammanträtt vid nio tillfällen. Ordföranden och vice ordföranden har deltagit i direktionens sammanträden. Fullmäktige har regelbundet fått redogörelser för verksamheten från direktionen. Fullmäktige utsåg till ny riksbankschef och till förste vice riksbankschef samt till ny vice riksbankschef. Fullmäktige beslöt om utgivning av ett min- nesmynt med anledning av 95-årsdagen av födelse. Revi- sionsenheten har huvudsakligen granskat att arbetsordningen överensstämmer med instruktionen för , hur direktionsledamöterna utövar sin tjänst samt förslag till vinstdisposition. i ekonomisk vetenskap 2002 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne gick 2002 till och . . De fick priset för sina pion- järinsatser inom områdena psykologisk och experimentell ekonomi. vid , , har infört insikter från psy- kologisk forskning i ekonomisk vetenskap. Därigenom har han lagt grunden för ett helt nytt forskningsområde. Den teori som utvecklats kallas för pro- spect theory. En ny generation forskare inom nationalekonomi och finansiell ekonomi har därmed berikats med en teori som gett insikter från kognitiv psy- kologi om mänskliga motiv. Hans viktigaste insatser rör mänskligt beteende när man gör bedömningar och fattar ekonomiska beslut under osäkra förhål- landen. Kahnemans forskning visar bland annat att människor tar större risker när de har ont om pengar eller står inför en konkurs. vid , , har lagt grunden för forskningsområdet experimentell ekonomi och utökat ekonomernas verktygs- låda med nya forskningsmetoder. har genom experiment klar- lagt hur olika aktörer uppträder i vissa situationer, exempelvis i samband med konkurrens på marknaden eller vid auktioner. har också varit banbry- tande när det gäller att använda laboratoriet som en vindtunnel, där spelreg- ler för nya marknader, till exempel avreglerade elmarknader testas i labora- toriemiljö. Hans insatser har stor betydelse för att göra experimentet till ett viktigt verktyg i empirisk ekonomisk analys. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Priset delas ut till den eller de personer som inom ekonomisk vetenskap utfört ett arbete av framstående betydelse. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för Nobelprisen. Prissumman är densamma som för Nobelprisen, , och betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i , (amerikansk och israelisk medborgare). Han har en doktorsexamen från 1961. är han professor i psykologi vid , , . . är född i , , (amerikansk medbor- gare). Han har en doktorsexamen från 1955. är han professor i ekonomi och juridik vid , VA, . Priset har utdelats enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen G. och . Kantorovich och T.C. B. och . H.M. Markowitz, M.H. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey Heckman och D.L. Akerlof, A.M. verksamhet regleras av 9 kap. 13 och 14 §§ regeringsformen, 8 kap. 6 § riksdagsordningen samt av riksbankslagen. 9 kap. 13 § regeringsformen rikets centralbank och en myndighet under riks- har ansvaret för penningpolitiken. Enligt 1 kap. 2 § lagen (1988:1385; senast ändrad 2000:427) om riksbank ska målet för verksamhet vara att upprätthålla ett fast penningvärde. gaste penningpolitiska instrumentet för att uppnå detta är reporäntan. banken ska också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. avtalade med det amerikanska företaget Co om försäljning av AB (numera ). tog ledning och drift . kommer slutligt att regleras senast i enlighet med avtalets överenskommelse om ömsesidiga köp- och säljrättigheter mellan Som ett led i omstruktureringen och försäljningen av Bruk förvärvade två nybildade bolag. förvärvades i syfte att per köpa mynt- rörelsen inklusive en fastighet i från AB , vilket ome- delbart såldes till det finska myntverket . heter AB har till uppgift att övergångsvis överta mark, vissa kulturhistoriskt värdefulla byggnader och inventarier i . angränsande mark har per överlåtits till hetsverk efter godkännande av och regeringen. bolaget ett markområde som kommer att säljas till extern part. beslutade att dotterbolaget i AB (numera ) ska tillhandahålla fyra strate- giska lagerplatser för ut- och inlämning av sedlar och mynt. terade verksamheten, inklusive resterande lagerplatser, överfördes till ett dot- terbolag till som namnändrades till Pengar i Omstruktureringen av kontanthanteringen syftar till att ge framtida sam- roll som exklusiv agent för valutaväx- lingar har upphört som en följd av regeringens beslut att låta Riks- gäldskontoret välja andra motparter än för valutatransaktioner. Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen leds av en direktion. nen består av sex ledamöter. avhölls 32 direktionssammanträden. Riksbanksfullmäktige utser direktionens ledamöter och utövar kontroll över utsåg riksbanksfullmäktige ny riks- bankschef, ny förste vice riksbankschef och ny vice riksbankschef för en pe- Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter, med lika många supplean- Efter riksdagsvalet utsåg nya ledamöter i riks- har riksbanksfullmäktige sammanträtt vid nio är organiserad i 11 avdelningar. totalt 19, varav 14 är män och 5 kvinnor. Antalet enhetschefer är totalt 20, varav 13 är män och 7 är kvinnor. utsågs fyra nya avdelningsche- fer varav två tillträder sin tjänstgöring 2003. Dessutom utsågs två nya biträ- dande avdelningschefer och två nya enhetschefer samt en ny chefsjurist. har fyra dotterbolag, (fd PSAB ), (fd AB ), Penning- smedja AB samt . Medelantalet årsarbetare uppgick till 437 (427). ter till egna anställda svarade för en ökning med åtta årsarbetare. gången av 2002 var 502 personer anställda i . vid utgången av 2001 var 471 personer. Antal årsarbetare är ej lika med antal anställda på grund av förekomsten av deltidstjänstgöring. Av de anställda per var 47 (48) procent kvinnor och 53 (52) procent män. Personalomsättningen var lägre 2002 än 2001. 2002 rekryterade 81 (74) personer externt och 11 (27) internt. de 50 (72) personer som slutade slutade 44 (65) på egen begäran och 6 (7) pensionerades. uppgick det genomsnittliga antalet sjukfrånvarodagar per anställd till 13,7 (12,5). Uppställningsformen för balansräkning är framför allt anpassad till att visa de penning- och valutapolitiska transaktionerna. lansräkning ser något förenklat ut på följande sätt: balansräkning per , mkr Utelöpande sedlar och mynt3 3 Till skillnad från de flesta centralbanker är även utgivare av mynt. Av balansräkningens poster är det framför allt guld- och valutareserven, ute- 2002/03:RB1 löpande sedel- och myntstocken samt in- och utlåning till bankerna som för- Övriga poster är relativt stabila. Guld- och valutareserven består, som namnet antyder, av guld och värdepap- per i utländsk valuta samt fordringar på . Det pri- mära syftet med att hålla en valutareserv är att ha beredskap för valutainter- ventioner. I svårare krislägen kan valutareserven även användas i syfte att stödja svenska banker. Med valutainterventioner menas köp och för- säljningar av valuta mot kronor i syfte att påverka växelkursen. Valutainter- ventioner används främst när växelkursen är fast i förhållande till andra valu- tor, men kan även användas när den är flytande. har växelkursen varit flytande, vilket innebär att kronans värde i förhållande till andra valutor bestäms av marknaden.4 genomförde inga interventioner . Förvaltningen av valutareserven syftar till att ge så hög avkastning som möjligt givet den risknivå som direktion beslutar. Valutareser- ven, exklusive fordringar på , är i huvudsak pla- cerad i statsgaranterade tillgångar i fyra valutor: amerikanska dollar (37 pro- cent), euro (), brittiska pund () och japanska yen (10 pro- cent). kommer även att placera i kanaden- siska och australiska dollar. Valutareserven har ökat marginellt med . Som en del av valutareservsförvaltningen deltar i automatiska värdepapperslåneprogram med tre depåbanker där dessa banker å Riksban- kens vägnar repar och lånar ut värdepapper mot säkerhet i andra värdepapper. Det totala nominella värdet avseende utlånade och utrepade vär- depapper per uppgick till (43 212 miljo- ner kronor). Förvaltningen av guldet sker enligt principerna i en överenskommelse mellan några centralbanker i industriländerna. Denna överenskommelse innebär bland annat att guld inte får avyttras och att endast en begränsad mängd får lånas ut. lånar därför endast ut delar av guldinnehavet. In- och utlåningen till bankerna Bankernas lånebehov i beror bland annat på allmänhetens vilja att hålla sedlar och mynt. Merparten av utlåningen till bankerna sker genom de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, även kallade penningpoli- tiska repor. En sådan repa innebär att tillför likviditet genom att 4 Det är regeringen som bestämmer vilket växelkurssystem som ska ha medan bestämmer om tillämpningen. köpa värdepapper av bankerna och avtala om att de säljs tillbaka till bankerna (bland marknadsaktörer kallas detta en omvänd får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den Löptiden är normalt . Beslutet om hur mycket likviditet som skall tillföras eller dras in under bygger på en prognos av de betalningar eller flöden som sker mellan och ban- kerna och som påverkar de poster som ingår i balansräkning. Posten huvudsakliga refinansieringstransaktioner har minskat Minskningen beror främst på att extra utdel- ningen samt den normala utdelningen till statsverket om totalt 27 300 miljo- ner kronor finansierades genom en minskning av den penningpolitiska repan. Utöver utlåningen via repor sker en viss in- och utlåning till bankerna på deras konton i . Utelöpande sedlar och mynt Storleken på den utestående sedel- och myntstocken styrs av allmänhetens ef- Stocken av utelöpande sedlar och mynt i nominella termer mins- kade mellan utgången av 2002 och föregående år med . Stocken har liksom tidigare uppvisat en säsongsvariation. att hålla sedlar och mynt ökar normalt i samband med större , exempel- Det samlade egna kapitalet Storleken på det egna kapitalet ökar när gör vinster och minskar när det omvända inträffar. I totala resultat ingår ökat eller mins- kat värde på valutareserven till följd av kronans växelkursutveckling. kurseffekterna tillförs dispositionsfonden. Av vinst utdelas 80 procent av det genomsnittliga resultatet , exklusive va- lutakurseffekter, till statsverket och resten fonderas. Utöver den normala vinstutdelningen beslutade riks- dagen för vinstdispositionen avseende 2001, liksom 2000, att ytterligare skulle delas ut i en extra utdelning till statsverket. Sammantaget minskade det samlade egna kapitalet det vill säga posterna re- sultatutjämningsfond, eget kapital och årets resultat med 27 371 miljoner kro- Det övergripande målet med verksamhet är inte att generera vinst, utan det resultat som uppkommer är en följd av uppgifter resultat uppgick till -71 miljoner kro- nor (). redovisade resultat kan fluktuera kraftigt vilket framför allt beror på de pris- och valutakurseffekter som uppkommer då valutareserven Detta framgår av nedanstående tabell. Ränteintäkterna uppgick till (). har räntorna i , euroområdet, och Storbritan- nien sjunkit. Totalt har detta medfört en positiv priseffekt på . Denna effekt har motverkats av en negativ valutakurseffekt på , som uppkommit då kronan stärkts gentemot samtliga valutor i valutareserven . Guldvärderingseffekten uppgick till 774 miljo- ner kronor och består av orealiserat resultat avseende marknadsvär- deförändring av guldinnehavet. Övriga kostnader utgörs främst av sedel- och myntkostnader, personalkost- nader samt administrationskostnader. Totalt uppgick kostnaderna till (). En procent högre/lägre värdepappersräntor per balansdagen skulle ha för- sämrat/förbättrat resultatet (priseffekten) med ca och starkare/svagare krona skulle ha försämrat/förbättrat resultatet (va- lutakurseffekten) med ca . Finansiell verksamhet genererar risker och hanteringen av dessa är en naturlig och väsentlig del av verksamheten. utsätts för risker vid förvalt- ningen av tillgångar såsom valutareserven, vid genomförandet av penningpo- litiken och vid transaktioner i betalningssystemen. Riskerna kan delas upp i: anseenderisker, kreditrisker, likviditetsrisker, marknadsrisker och operativa risker. utvecklar löpande sina metoder inom detta område, i syfte att hantera dessa risker i enlighet med god marknadspraxis. Ansvaret för styrning, kontroll och rapportering av finansiella risker finns på flera nivåer. Det yttersta ansvaret för verksamhet ligger hos direktionen som också fastställer regler för förvaltning av guld- och valutareserven med utgångspunkt i riksbankslagens bestämmelser. Bered- ningsgruppen för finansiella risker behandlar frågor som rör riskpolicy, risk- nivå, risklimiter och utvärdering. Varje avdelningschef ansvarar för att se till att riskerna i den egna verksamheten hanteras och kontrolleras på ett tillfreds- ställande sätt på daglig basis. Riskkontrollavdelningen svarar för den obero- ende riskkontrollen. Därutöver finns internrevision, som grans- kar och utvärderar effektiviteten och integriteten i riskhanteringen. Med anseenderisk menas risken att anseende påverkas nega- tivt som en följd av det sätt som den finansiella verksamheten bedrivits på. Denna risk begränsas genom att har en väl utvecklad riskhante- ring som inkluderar riktlinjer för personalens etiska handlande och kvalitets- krav på bankens motparter. Kreditrisk är risken för oväntade förluster till följd av att mot- parter inte kan fullgöra sina åtaganden gentemot banken. motpartsrisker ställs både kvalitativa (till exempel kreditbetyg) och kvantitativa krav på motparter och på de säkerheter (värde- papper) som lämnas till . Inom både den penningpolitiska verk- samheten och valutareservsförvaltningen används kreditbetyg från etablerade bedöma säkerheternas (skuldinstrumentens) respek- tive motparternas kreditstandard. placeringsbeloppet hos varje motpart av motpartens kreditbetyg och storlek på eget kapital. Maximalt tillåten motpartsexponering är uttryckt som andel av valutareservens marknadsvärde. Likviditetsrisk är risken för att inte omgående kan fullgöra sina håller en sådan likviditetsnivå att den har beredskap för både löpande och oförutsedda betalningsåtaganden. terligare reducera likviditetsrisken placerar i instrument för vilka det finns stora och likvida marknader samt i flera valutor och på flera mark- Marknadsrisk är risken för oväntade förluster på tillgångar till följd av förändringar av räntor och valutakurser. genom ett av direktionen fastställt intervall för valutareservens modifierade Resultat- och risknivån för respektive portfölj ut- värderas mot en normportfölj. Valutarisken hanteras genom att Riks- banken placerar i fyra olika valutor6 med begränsad korrelation. mellan de olika valutorna är fast. Dessa riskmått kompletteras med Value-at- Risk-analyser7 (VaR) och olika former av stresstester. ringsbeslut fattas utifrån en konservativ riskvärdering. Operativ risk är risken för oväntade förluster till följd av brister i admini- strativa rutiner eller system, brister i den interna kontrollen samt bristande Riskerna begränsas genom kunnig och riskmedveten personal, tyd- liga och kända interna regelverk samt separerade ansvarsområden. är alla affärsförbindelser underbyggda av ändamålsenlig juridisk dokumen- Inom , liksom inom hela den finansiella sektorn, pågår ett kon- tinuerligt arbete med att förbättra metoderna för mätning och uppföljning av I detta arbete samarbetar med andra centralbanker och fi- har beslutat att införskaffa ett ge- mensamt systemstöd för hela det finansiella transaktionsflödet. eget utvecklingsarbete inriktas främst mot att utveckla systemstö- det för både hanteringen av guld- och valutareservsförvaltningen och genom- förandet av penningpolitiken. Analysen av resultatet i valutareservsförvalt- 5Med modifierad duration avses hur många procent portföljen förlorar i värde om rän- tan stiger med en procentenhet. 6Amerikanska dollar, euro, brittiska pund, japanska yen. kommer även att placera i kanadensiska och australiska dollar. 7VaR är en statistisk metod som uttrycker den maximala potentiella förlusten som med viss sannolikhet kan uppstå . ningen skall brytas ned på marknadsfaktorerna med ökad periodicitet vilket 2002/03:RB1 kommer att höja kvaliteten på investeringsbesluten. Detta kommer att leda till att ökar den maximala avkastningen som är möjlig med beak- tande av de begränsningar som finns. En korrekt hantering av de finansiella riskerna bidrar till att stärka oberoende och anseende. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riks- bankslagen med tillämpning av Bokföringsinstruktion för som är fastställd av direktionen. Redovisningsprinciperna har ej ändrats . Redovisning av marknadsnoterade tillgångar marknadsnoterade tillgångar redovisas i balansräkningen till gällande marknadsvärde. Fordringar och skulder i utländsk valuta värderas till balansdagens köpkurs. I marknadsvärdet för räntebärande tillgångar och skul- der ingår upplupen ränta. Realiserade och orealiserade vinster och förluster i valuta gottskrivs eller belastar rörelseresultatet netto under posten Nettoresultat av finansiella transaktioner. I denna post ingår också värdering av eventuellt förekommande terminspo- sition samt realiserade och orealiserade kursvinster respektive kursförluster på värdepapper. Affärshändelser redovisas per den tidpunkt då risker och rättigheter övergår mellan parterna. För transaktioner på penning- och obligationsmarknaden samt valutamarknaden innebär detta att affärsdagsredovisning tillämpas. Inlå- nings- och utlåningstransaktioner, inklusive repotransaktioner, redovisas på likviddag. Med repa avses ett avtal om försäljning av tillgångar såsom värdepapper och guld där säljaren förbinder sig att återköpa motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . Dessa avtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinne- havet. De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor re- dovisas fortsatt i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. hållen köpeskilling redovisas som skuld och de överförda tillgångarna redovi- sas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas ej i ba- lansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. svarande erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. pans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiska repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. Redovisning av materiella anläggningstillgångar materiella anläggningstillgångar är bokförda till anskaffnings- värde och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskning be- Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde. den på byggnader är och på övriga fastighetsanläggningar . skrivningstiden för inventarier är . egenutvecklade IT-investeringar inräknas i vissa fall i anskaffningsvärdet för Fordringar i utländsk valuta på Fordringar på IMF ............................................ Banktillgodohavanden och värdepapper .......... Utlåning i svenska kronor till Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta till Skulder i utländsk valuta till hemma- Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF ...................................... Resultatutjämningsfond och eget kapital Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 39. Nettoresultat av finansiella transaktioner ....... Avgifts- och provisionsintäkter ..................... Avgifts- och provisionskostnader .................. Avskrivningar på anläggningstillgångar ......... Sedel- och myntkostnader ............................. Uns (miljoner) innehar 5,96 miljoner uns (troy/oz) guld vilket motsvarar . innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 132 miljoner SDR. totala insatskapital (kvoten) i den internationella valutafonden (IMF) på (2 395,5 miljoner SDR) nettoredovisas med valutafondens konto för svenska kronor under posten reservposition i IMF. Posten övriga fordringar avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMFs andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indepted Poor Countries) samt för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . Denna post består till övervägande del av utländska statspapper och statsgaranterade värdepapper samt därutöver av tillgodohavanden i utländska banker såsom deposits och nostrokonton. Värdepappren är denominerade i amerikanska dollar, euro, brittiska pund och japanska yen. Under denna post redovisas även Target/E-RIX saldon netto. Under denna post redovisas regelbundna penningpolitiska repotransak- tioner. Minskningen beror främst på att extra utdelningen samt den normala utdelningen till statsverket , om totalt , nansierades genom en minskning av den penningpolitiska repan. Under denna post redovisas utlåning vars syfte är att njustera likviditeten i det nan- siella systemet. Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras K-RIX konton i . Bokfört värde maskiner och inventarier I ägo fanns vid utgången av 2002 tre fastigheter vilka är belägna i och . Årets ökning av fastigheternas anskaffningsvärde avser främst till- kommande utgifter för ombyggnationer av huvudkontoret. (fd AB ) 860 000 aktier à nominellt (fd PSAB ) 150 000 aktier à nominellt 1000 aktier á nominellt 1000 aktier á nominellt 33 aktier à nominellt 16 021 aktier à nominellt av av totala andelsbeloppet lämnade ett aktieägartillskott på till , vilket initialt ökade det bokförda värdet. Aktieinnehavet har därefter av försiktighetsskäl skrivits ned med 435 miljoner kro-