frsrdg · GQ04RR15 · 2003-01-01 00:00:00 — Att just CSN haft så stora problem är särskilt allvarligt eftersom så många människor under sin studietid är beroende av utbetalningarna från CSN för sin försörjning. Revisorerna är medvetna om att den kraftiga utbyggnaden av utbildningsväsendet - i första hand vuxenutbildningen - innebar en stor ökning av CSN:s arbetsbörda. och den stora reformen av studiestödssystemet innebar ytterligare påfrestningar. Revisorerna anser dock att det är rimligt att kräva att en myndighet ska kunna anpassa sin verksamhet och uppfylla sitt updrag även när förändringar sker i omvärlden. Principerna för den stora studiestödsreformen fanns redan i betänkande 1996. beslut om studiestödsreformen fattades , dvs. de nya reglerna trädde i kraft. Både regeringen och CSN hade, enligt revisorernas mening, ett ansvar för att se till att reformen kunde genomföras med minsta möjliga störning för de studerande. Revisorerna anser att det är särskilt olyckligt att CSN haft så stora problem med sin verksamhet där regering och riksdag genomfört mycket medvetna insatser för att höja utbildningsnivån och stärka som kunskapsnation. Studiestödssystemet är centralt för att ge alla människor möjlighet att utbilda sig oavsett inkomster. Att de studerande känner förtroende för studiestödssystemet och vågar lita på att få sina pengar är mycket viktigt. Revisorerna kan dock konstatera att såväl regeringen som CSN har vidtagit en rad åtgärder för att lösa problemen. Inte minst har på förslag av regeringen tillskjutit betydande resurser till CSN. Granskningen har också visat att regeringen tydligare följer verksamheten inom studiestödsområdet . Även CSN:s ledning är mer aktiv för att följa och styra ärendehandläggning och service för att den ska bli så effektiv som möjligt. Det finns också tydliga tecken på att handläggningen av studiemedelsansökningar förbättrats avsevärt . De genomsnittliga handläggningstiderna har minskat och betydligt fler studerande får sina pengar . tar dock handläggningen av studiemedelsansökningar än när CSN:s problem inleddes . Revisorerna konstaterar också att regeringen och CSN gjort viktiga insatser för att lösa problemen med CSN:s dåliga tillgänglighet. Den viktigaste insatsen är myndighetens nya kundcenter i som nära nog fördubblat myndighetens kapacitet att ta emot telefonsamtal. CSN har även arbetat aktivt för att göra sig mer tillgänglig via elektroniska tjänster. Även på detta område kan revisorerna konstatera att läget har förbättrats. CSN tog emot betydligt fler telefonsamtal än året innan och väntetiderna i telefonen har minskat. Än uppfyller dock inte CSN de mål för telefontillgänglighet som myndigheten ställt upp. Revisorerna konstaterar att CSN uppfyller sitt uppdrag bättre än myndigheten gjorde när denna granskning inleddes . CSN behöver dock förbättra sin verksamhet ytterligare innan den lever upp till de mål som myndigheten själv ställer upp för sin verksamhet. Revisorerna anser därför att även fortsättningsvis noga bör följa utvecklingen på studiestödsområdet och vara beredd att agera skyndsamt om nya problem skulle uppstå. Revisorerna anser också att regeringen så långt som möjligt ska underlätta för CSN att administrera studiestödet. Ett regelverk som är enkelt och lätt att förstå är värt att eftersträva både för att göra administrationen av studiestödet enklare och för att göra systemet lättare för de studerande och låntagare som berörs av det. Revisorerna anser därför att regeringen bör överväga ytterligare förenklingar av regelverket för studiestödet under förutsättning att dessa inte leder till oavsiktliga ökningar av utgifterna för studiestöd eller andra oönskade bieffekter. Revisorerna anser även att idéerna om att minska behandlingstiderna för studiestöd genom att minska förhandsprövningen och ersätta den med mer efterhandskontroll är värda att prövas. Revisorerna välkomnar att regeringen givit CSN ett uppdrag att beskriva hur en försöksverksamhet med utbetalning av studiemedel i förskott skulle kunna gå till. Om detta uppdrag visar att en sådan försöksverksamhet är möjlig anser revisorerna att regeringen bör låta inleda en sådan för att få fram mer underlag i frågan. Revisorerna vill vidare uppmärksamma regeringen på det faktum att nästan häften av CSN:s verksamhet finansieras av administrativa avgifter av studerande och låntagare. En tredjedel av avgiftsintäkterna kommer från påminnelseavgifter. Revisorerna anser inte att en servicemyndighet bör vara beroende av intäkter från påminnelseavgifter och budgetera med dessa för sin verksamhet. Revisorerna föreslår därför att regeringen överväger andra sätt att finansiera CSN:s verksamhet. CSN: Beviljningsprocessen version 2.0. CSN: Nylägesbeskrivning av årsbearbetningsprocessen. Version 1.1, Internt dokument. CSN: Årsredovisning 2001. CSN: Kravrutin enskilda mål. CSN: Den första terminen med det nya studiestödet. Rapport, 2002. CSN: Utvecklingsarbetet vid CSN. CSN: Studiemedel. Regler och praxis 2002/2003. CSN: Återbetalning. Regler och praxis 2002/2003. CSN: Rekryteringsbidrag. Regler och praxis. (): Protokoll, Aktbilaga 1, Dnr 1280-2000. (): Protokoll, Aktbilaga 2, Dnr 701-2000. (): Beslut, Dnr 2151-2000, . Kommittén Kronorna bland verken: Att lyckas i offentlig förvaltning. Lärdomar av väl fungerande myndigheter: slutrapport från Kommittén Kronorna bland verken. betänkande 2001/02:KU20, del 1. Regeringen: Regleringsbrev för avseende anslag till m.m. Regeringen: Regleringsbrev för avseende . Regeringens proposition 2002/03:1. (): Kontrollen inom välfärdssystem och beskattning. (): Välfärdssystemen behöver förenklas! revisorers informationsrapport /96:3. revisorer: från revisorer till Regeringen , Dnr 1999:103(32). : Studenter och återbetalare om CSN . : Sammanhållet studiestöd. (): SFS missnöjt med CSN:s handläggningstider. (): Fler studenter får studiemedel . Utredningen för översyn av , CSN: CSN -En myndighet i ständig förändring. Lagar och förordningar: Förordning (1996:502) med instruktion för (). Förordning (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Lag (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Lag (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Studiestödslag (1999:1395). , , , E-brev och . , , CSN:s regel-avdelning, E- brev . , , , E-brev och . , , CSN:s utvecklingsavdelning, E-brev . , , ekonomiansvarig CSN, E-brev och . Solander, , CSN:s informationsavdelning, E-brev . , , utvecklingschef , E-brev . Bråkenhielm, , ombudsman på centralorganisation, (ECO). CSN:s lokalkontor i . Närvarande: Hjeldstedt, , chef för , Rendert, , kontorschef för i , Skjulstad, , och , . CSN:s lokalkontor i . Närvarande: , , kontorschef, , , operativ samordnare i Region , Gullström, och , . , , ordförande för () och , , utredare . Miljand, , departementsråd, , , kansliråd samt Redin, , departementssekreterare. Modlitba, , budgetsamordnare vid . , , byråchef på . Strandell, Hans, (). , , utvecklingschef, , , ekonomichef, , , ansvarig för beviljningsprocessen och , , ansvarig för återbetalningsprocessen. Samtliga CSN:s huvudkontor i . CSN:s hemsida : , , , Verket för högskoleservice, VHS, hemsida . 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden 1 2.1 Verksamheten fungerar bättre, men ännu nås inte målen 2 2.2 Enklare regler 4 2.3 Mindre förhandsprövning och mer efterhandskontroll 5 2.4 Ersätt påminnelseavgifter med anslag 7 3 Revisorernas förslag 8 Rapport 2002/03:7 Pengar till studier 9 4 Granskningens bakgrund och inriktning 15 4.2 Granskningens inriktning 15 5 CSN och studiemedelssystemet 16 5.1 Det svenska studiestödet 16 5.2 Ett nytt studiestöd 18 5.3 CSN - uppdrag och organisation 24 5.4 CSN:s ekonomi 28 5.5 Handläggningen av studiemedel 32 5.6 CSN:s service till studerande och låntagare 39 6 En myndighet med problem 44 6.1 Kronan bland verken 44 6.2 Handläggningen tar 45 6.3 Problem med service och tillgänglighet 46 6.4 Ekonomiska problem 47 6.5 Avgifterna blir allt viktigare 48 6.6 CSN granskas 48 7 Vad har gjorts för att lösa problemen? 7.1 Orsakerna i sammanfattning 53 7.2 Åtgärder från regeringen 53 7.3 Åtgärder av CSN 56 8 Har det blivit bättre? 8.1 Handläggningen av studiemedel 58 8.2 CSN:s service till allmänheten 61 8.3 Kostnaderna har ökat 63 8.4 Avgifter m.m. 63 8.5 Vad tycker användarna? 9 Finns det mer att göra? 9.1 Snabbare handläggning utan mer resurser 66 9.2 Enklare regelverk 66 9.3 Mindre kontroll före men mer efter 69 10 Revisorernas överväganden och förslag 70 10.1 Allvarliga problem 70 10.2 Läget har förbättrats 70 10.3 Revisorernas förslag 71 Tryckta källor: 72 Lagar och förordningar: 73 Övriga myndigheter utom CSN som ska bidra till att uppfylla detta mål är , , utbildningsstöd, samt Tal- och . Trots detta finns det genom hänvisningar i lagen (2002:624) och förordning (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande flera bestämmelser som är gemensamma med dem som gäller för studiemedel. CSN: Rekryteringsbidrag. Regler och praxis. Studiehjälpen består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. På det individuella programmet i gymnasieskolan kan studerande under vissa förutsättningar även få studiehjälp om de studerar på deltid. CSN:s hemsida och e-brev från , CSN, . E-brev från , CSN, . En låntagare kan vara återbetalningsskyldig på ett, två eller i vissa mycket sällsynta fall även på tre lån. Dessutom tillkom reducering på grund av sjukdom på . E-brev från , CSN, . CSN: Årsredovisning 2001, s. 69-70. Studiestöd som betalades ut samt studiestöd som betalades ut mellan 1989 och . betänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Övergångsregler för vissa stödformer gäller efter detta datum. Avvecklingen av svux och svuxa sker successivt och ska vara klar . CSN: Årsredovisning 2001, s. 17 och 56 f. och budgetpropositionen 2003, s. 129. CSN:s rapport Den första terminen med det nya studiestödet, s. 9 och 25. Lag (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Studiestödslagen 1999:1395 2 kap. samt 3 kap. och CSN: Studiemedel. Regler och praxis 2002/2003, s. 13 och 71. Med färdighetsträning menas studier som motsvarar årskurs 1-6. CSN: Studiemedel. Regler och praxis 2002/2003. CSN: Studiemedel. Regler och praxis 2002/2003. Veckor då den studerande haft studiemedel under sjukdom och för tillfällig vård av barn eller vård av närstående räknas inte, eftersom studiemedelstagaren då inte studerat. Veckor med studiemedel som återkrävts på grund av studieavbrott eller minskad studietakt räknas inte heller med. Regler och praxis 2002/2003. Studieresultat som uppnås senast in på en ny studieperiod får tillgodoräknas. Den studerande har rätt till fortsatta studiemedel fr.o.m. veckan efter den då studieresultatkravet är uppnått. Vid prövning av fortsatt studiemedel kan CSN ta hänsyn till personliga förhållanden som kan ha inverkat på studieresultaten. CSN: Studiemedel. Regler och praxis 2002/2003. CSN: Studiemedel. Regler och praxis 2002/2003. Prisbasbeloppet är ett av regeringen årligt fastställt belopp med anknytning till den årliga kostnadsutvecklingen. CSN: "Den första terminen med det nya studiestödet", 2002, s. 15 f. Det finns även möjlighet att få merkostnadslån för undervisningsavgifter och studie- eller praktikresor samt för musikinstrument för dem som går vissa musikutbildningar. Särskilda regler finns för denna typ av merkostnadslån. För att vara berättigad till tilläggslån ska den sökande studera heltid i , vara eller äldre och dessutom närmast före studiestarten ha haft en inkomst av tjänst eller näringsverksamhet som uppgått till av prisbasbeloppet det år studierna påbörjades. uppgick detta belopp till . Räntan fastställs av regeringen före varje kalenderårs början och den beräknas på ett genomsnitt av statens upplåningskostnad . Hänsyn tas till avdragsreglerna i skattesystemet. Det innebär att räntesatsen för en låntagare reduceras , vilket motsvarar rätten till avdrag för kapitalkostnader i skattesystemet. Därför är räntan inte avdragsgill i den allmänna deklarationen. CSN: Återbetalning. Regler och praxis 2003, s. 14. CSN: Återbetalning. Regler och praxis 2003, s. 16. CSN: Återbetalning. Regler och praxis 2002/2003. För de äldre låneformerna kan avskrivning ske . CSN: Återbetalning. Regler och praxis 2003, s. 33. Vid beräkningen av räntan tas hänsyn till avdragsreglerna i skattesystemet. Räntan, som var , är därför inte avdragsgill i den allmänna deklarationen. Regler och praxis 2003, s. 26 f. De år som betalningen pågår kallas avgiftsår. Av det årsbesked som skickas ut i början av framgår hur som återstår tills skulden är helt betald. För den som är när återbetalningen börjar läggs återbetalningstiden upp så att lånet ska vara betalat det år man fyller . För den som är när återbetalningen börjar ska lånet vara betalat . För den som är eller äldre vid betalningens början läggs lånet upp så att det ska vara betalat . Regler och praxis 2003, s. Regler och praxis 2003, s. 23, 25, 35 och 51. Dessutom slår förordningen fast att CSN mot ersättning får åta sig uppdrag av en kommun att sköta utbetalning av introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Förordning (1996:502) med instruktion för (). De nya studiesociala formerna som infördes var särskilt vuxenstudiestöd för längre utbildningar, tim- och dagstudiestöd för kortare utbildningar, och statsbidrag för uppsökande verksamhet på arbetsplatserna. E-brev från , Regel-avdelningen på CSN, . SOU 1998:131 CSN -En myndighet i ständig förändring, s. 13. Förordning (1996:502) med instruktion för () och betänkande 2001/02:KU20, del 1, s. 182. Ett sådant förhållande är t.ex. att Visbykontoret tillhör region , eftersom chefen för detta kontor även är chef för . Intervju vid CSN:s huvudkontor . Intervju vid CSN:s huvudkontor och E-brev från , CSN, . E-brev från , informationsavdelningen på CSN, . E-brev från , Informationsavdelningen på CSN, samt CSN:s hemsida , . Tillgänglig arbetskraft på heltid när all frånvaro dragits av. hade CSN 691, 735 respektive 851 årsarbetare. Jämförelsetalen för personalens storlek är begränsad eftersom det enligt CSN inte är möjligt att ta fram jämförelsetal som är av god kvalitet för tiden . CSN: Årsredovisning 2001, s. 36. E-brev från , CSN, . CSN: Årsredovisning 2001, s. 38. E-brev från , CSN, . Siffrorna i tabell 2.4 är de intäkter som redovisas i resultaträkningen. motsvarar inte anslaget de tilldelade medlen utan är justerat med avräkning för inbetalda avgifter som enligt regleringsbrevet ska redovisas mot anslag. avräknades de debiterade avgifterna mot anslaget. Intervju med budgetsamordnare , , . Intervju vid CSN:s huvudkontor . Personalkostnaderna har även stigit som en följd av att många i den ordinarie personalen inte haft möjlighet att ta ut delar av sin semester, vilket ökat myndighetens semesterlöneskuld. CSN: Årsredovisning 2001, s. 111. Se även s. 21. Intervju vid CSN:s huvudkontor . CSN: Årsredovisning 2001, s. 14, 105, 111, 112 och 113. Reservationer av detta slag har gjorts . E-brev från , CSN, . CSN: Årsredovisning 2001, s. 14 -15. CSN: Årsredovisning 2001, s. 18 -19. Verket för högskoleservice (VHS) är en statlig myndighet inom utbildningssektorn. VHS genomför bl a samordnad antagning till universitetens och högskolornas programutbildningar. Uppgifterna från de stora komvux-skolorna inkommer ibland till CSN först och . Detta kan orsaka förseningar i beslut och utbetalningar om CSN avvaktar skolans uppgifter. Om CSN däremot går på den studerandes egna uppgifter och dessa vid en senare kontroll visar sig vara felaktiga kan detta leda till återkrav. CSN: Beviljningsprocessen, version 2.0, internt arbetsmaterial, s. 5. CSN:s interna dokument Beviljningsprocessen, version 2.0 och intervju vid CSN:s huvudkontor . Intervju vid CSN:s huvudkontor . CSN:s interna dokument Beviljningsprocessen, version 2.0. CSN: Årsredovisning 2001, s. 74 och e-postmeddelande från , CSN:s utvecklingsavdelning, . Beror avbrottet på sjukdom görs inget återkrav.CSN:s hemsida . CSN: "Kravrutin enskildamål" 2002. E-brev från , ekonomiansvarig på CSN, . De aktuella lånen betalades ut sista gången 1964 och är lån för universitetsstudier, lån ur Allmänna studiefonden, garantilån, akademikerlån, samt lån enligt studiehjälpsreglementet. Av de fyra första lånetyperna återstår endast ett fåtal låneärenden. Dessutom finns studielån för gymnasiala studier som betalades ut . CSN: Årsredovisning 2001, s. 75. CSN:s interna dokument "Nylägesbeskrivning av årsbearbetningsprocessen. CSN: Återbetalning. Regler och praxis 2003. s. E-brev från , CSN, . E-brev från , CSN, . Telefonsamtal med , ÖKS, . Intervju vid CSN:s huvudkontor . Intervjuer vid CSN:s huvudkontor och vid CSN:s lokalkontor i . Intervju vid CSN:s huvudkontor . Stockholmsfilialerna ligger i (Mötesplats ), på , och på Vuxenutbildningscentrum på . I övriga landet finns filialer i (Informationskontor), (Utbildningsforum), (Vägledningshuset), (Infoteket), (), (), (), () och i (). E-brev från , CSN:s huvudkontor . Intervju vid CSN:s huvudkontor . Intervju vid CSN:s kontor i . Att lyckas i offentlig förvaltning. Slutrapport från Kommittén "Kronorna bland verken", Statskontoret 1991. västra region, Kemikalieinspektionen samt . 1985/86 övertog CSN utbetalningen av vuxenstudiestödet från och ansvaret för studiehjälpen från kommunerna. Se avsnitt 3.5. Se SOU 1998:131. CSN har släppt 80%-målet och arbetar numera istället med målsättningen att alla bevillningsärenden ska handläggas . Om handlingar saknas för ett ärende ska CSN begära kompletteringar. "SFS missnöjt med CSN:s handläggningstider." fick CSN ca 1,4 miljoner telefonanrop. av dem blev obesvarade. blev runt en tredjedel av telefonanropen till CSN obesvarade. CSN:s årsredovisning 2001. SOU 1998:131 CSN - en myndighet i ständig förändring. Bilaga 11 och betänkande 2001/02:KU20, del 1, s. 184. Telefonsamtal med , byråchef på , . Protokoll från JO, dnr 701-2000 Aktbilaga 2 och dnr 1280-2000 Aktbilaga 1, s. 18 och betänkande 2001/02:KU20, del 1, s. 192 f. betänkande 2001/02:KU20, del 1, s. 192 f. JO:s beslut daterat , dnr 2151-2000, s. 1 f. JO:s beslut daterat , dnr 2151-2000, s. 21. Betänkande 2001/02:KU20. Kontrollen inom välfärdssystem och beskattning (RRV 1999:39) och Välfärds- systemen behöver förenklas! (RRV 2002:20), s.130 f. De regler som enligt CSN orsakat störst problem är reglerna för hur den maximala tiden för studiemedel ska beräknas, reglerna om hur tidigare utbildning ska bedömas, tillämpningen av den s.k. lånetrappan, prövning av stöd för utlandsstudier, nedsättning av återbetalning vid nya studier samt reglerna för tilläggslån. RRV 2002:20, s. 143. RRV 2002:20, s. 154 f. Promemoria från revisorer: . Informationsrapport /96:3. Skrivelse från revisorer till regeringen , dnr 1999:103(32) och betänkande 2001/02:KU20 del 1, s. 193. regleringsbrev delas verksamhetsområdet studiestöd in i tre verksamhetsgrenar. Dessa utgörs av transfereringar och lån, tilldelnings- och återbetalningsverksamhet samt service och information. regleringsbrev delas studiestödsverksamheten in i två verksamhetsgrenar, studiestödsutbetalningar och studiestödshantering. Verksamhetsgrenen studiestödshantering delas i sin tur upp i två verksamheter, tilldelnings- och återbetalningsverksamhet, samt service och information. Regleringsbrev för och 2003. regleringsbrev gäller detta åren 2002 , och regleringsbrev 2003 . Bland de nya inslagen återfinns höjningen av fribeloppet, den tekniska utformningen av tilläggslånet och bidraget till studerande som studerar på s.k. bristyrkesutbildningar etc. Dessutom ska en analys göras av telefontillgänglighetens effekter för väntetider och samtalstider samt om handläggningstiderna påverkats. Det särskilda utbildningsbidraget avskaffades . Svux och svuxa försvinner . Utvecklingsarbetet vid CSN. Studenter och återbetalare om CSN . "SFS missnöjt med CSN:s handläggningstider." "Fler studenter får studiemedel ." Pressmeddelande från samt intervju med SFS ordförande och utredare . Intervju med ombudsman på centralorganisation, ECO, . Reglerna för nya studiemedelssystemet beskrivs mer ingående i avsnitt 2.2. "Utvecklingsarbetet vid CSN." PM från CSN, . Intervju med departementsråd , kansliråd samt departementssekreterare på studiestödsenhet . Intervju med departementsråd , kansliråd och departementssekreterare på . Ur rapporten behöver förenklas.