frsrdg · GQ04JO1 · 2003-01-01 00:00:00 — Enligt ett besked till socialförvaltningen i slutet av au- gusti 1999 skulle det sannolikt ta för Österlenfamiljer att hitta ett familjehem. stod klart att Österlenfamiljer inte kunde före- slå något lämpligt hem. . gav då sitt medgivande till att socialför- valtningen fick söka familjehem genom någon annan organisation. Socialför- valtningens handläggare tog kontakt med organisationen i som var beredd att hjälpa till. . fick telefonnummer till Credo efter- som hon själv ville ta kontakt med organisationen. . ville emellertid inte träffa Credo i utan önskade att mötet skulle äga rum i . Efter diskussion mellan Credo och . bokade socialförvaltningen ett möte med Credo, socialförvaltningen och . i , dvs. dagen efter tänkta utskrivning från . När . kom till uppstod vissa problem när det gällde hennes boende. Från början hade avsikten varit att . skulle få en plats på ett härbärge. Där fanns dock endast en plats avsedd för kvinnor och den platsen hade blivit upptagen. Eventuellt kunde dock . få bo i ett hus i som hade renoverats invändigt och som stod tomt. . synes ha ställt sig positiv till det förslaget och det överenskoms att hon skulle se på huset . Hon skulle kunna flytta in där omgående. För natten erbjöd socialförvaltningen en plats för . på hotell som hon dock skulle få betala själv eftersom hon hade medel till detta. Enligt journalanteckningarna förklarade . då att hon skulle ordna ett annat, billigare boende. försov sig . och kom inte till socialförvaltningen på den överenskomna tiden. Huset i kunde därför inte visas för henne men hon erbjöds en ny tid för visning av huset . . synes då ha blivit förtvivlad och lämnat socialförvaltningen. Hon hade en kontakt med handläggaren per telefon som hon lånade på Diakonicentralen. Vid samtalet påmindes . om mötet med Credo som var bokat . . lämnade Diakonicentralen och påträffades död . En huvudregel skall givetvis vara att frågor rörande vårdplaneringen och boendet i ett fall som det förevarande skall vara lösta innan den enskilde skrivs ut från en institution. som . vistades på hade från för- valtningens sida förts en diskussion med henne rörande lämplig vård efter utskrivningen från sjukhuset. . uttryckte då önskemål om boende i ett familjehem. Nämnden var inställd på att bistå med en sådan insats. Tanken synes ha varit att boende i familjehemmet skulle förenas med deltagande i metadonbehandling. Jag kan för min del inte se att den tänkta vården inte skulle ha varit meningsfull för . Det hade självfallet varit önskvärt att . direkt efter utskrivningen från sjukhuset hade kunnat få en plats i ett familjehem. Det kan i och för sig diskuteras om förvaltningen varit tillräckligt aktiv i sina ansträngningar att finna ett sådant hem. Jag har dock förståelse för de svårigheter som förevarit i detta hänseende och finner därför inte grund för att kritisera förvaltningen för att familjehemsfrågan inte var slutligt löst när . skrevs ut från . När det gäller boende fram till dess att det skulle vara möjligt att placera henne i ett familjehem föreligger däremot vissa frå- getecken. Inte minst mot bakgrund av att familjehemsfrågan inte hade hunnit lösas har det givetvis ålegat förvaltningen att med kraft verka för att situatio- nen för . skulle bli så bra som möjligt. Från början synes avsikten ha varit att . skulle få en plats på ett här- bärge. Den lösningen framstår som mycket tveksam och den hade även ifrå- gasatts från sjukhusets sida. Handläggaren hade ett förslag om boende i ett hus i . Man kan naturligtvis ifrågasätta om . hade förmåga att bo i ett eget boen- de utan att återfalla i missbruk. Nämndens yttrande ger inte något svar på hur nämnden såg på den saken. Det får emellertid förutsättas att boendet i skulle ha förenats med särskilda stödinsatser från sida med tanke på det ansvar som nämnden har för både missbrukare och personer med psykiska problem. Det kan konstateras att det inte fanns någon enkel lösning på frågan om boende i avvaktan på familjehemsplaceringen, och förvaltningen hade få alternativ att erbjuda. Ett bättre alternativ hade kanske varit att bereda . plats på ett behandlingshem eller liknande till dess hon kunde flytta till ett familjehem. Jag kan se flera fördelar med ett sådant boende framför en plats i ett härbärge eller ett eget boende. Enligt nämndens yttrande till JO hade . förklarat att hon inte ville skrivas ut till ett behandlingshem. Om detta innebar att hon även skulle ha avvisat ett förslag om ett tillfälligt sådant boende framgår inte av utredningen. Det är därför svårt att ha en be- stämd uppfattning om hur förvaltningen borde ha handlat. Som nämnden har anfört fanns det knappast utrymme för vård enligt LVM, och förvaltningen har därför haft att i samförstånd med . hitta en lösning. Det finns emellertid en del som talar för att förvaltningen, särskilt med den kännedom som den hade om problematik, borde ha varit mera aktiv i sin planering för hennes boende i avvaktan på familjehemsplaceringen. Det finns enskildheter i socialförvaltningens handlande även i övrigt där man kan diskutera om förvaltningen borde ha agerat annorlunda. Jag avser bl.a. det förhållandet att . inte synes ha haft någon tid bokad hos socialförvaltningen när hon kom till . Det ligger i sakens natur att . mot bakgrund av sitt missbruk och sina personliga förhållanden behövde stöd av redan vid ankomsten till . En tid borde rimligen ha bokats för henne i samband med att hon skrevs ut från sjukhuset. Jag vill även peka på bemötandet av . när hon försov sig . I en normal situation hade det sannolikt varit helt tillfredsställan- de att hänvisa . till mötet senare . I efterhand kan man hävda att det hade varit lämpligt att hon hade tagits om hand på förvalt- ningen i avvaktan på det förestående mötet. . synes ha reagerat mycket negativt på att inte ha blivit mottagen och det visade sig svårt att dis- kutera saken med henne på telefon. Det finns även några andra punkter där man i och för sig kan ifrågasätta om inte förvaltningen hade kunnat handla på ett annat sätt. De är dock i sammanhanget av mindre betydelse och jag går därför inte närmare in på dem här. var för sig är de punkter som jag nu har berört inte sådana att de nor- malt skulle motivera kritik mot socialförvaltningen. Sammantaget ger de emellertid ett intryck av att förvaltningen vid handläggningen av ärendet inte i tillräcklig grad beaktade särskilda behov. Det är viktigt att fram- hålla att ett ärende inte kan handläggas enligt en mall utan insatser måste grundas på omständigheterna i det enskilda fallet. I efterhand kan man måhända hävda att . gavs ett sådant ansvar för sin egen situation som hon inte hade förmåga att ta. Förhållandet kan ha bidragit till hennes för tidiga bortgång. Det går dock inte att bortse från att det finns en gräns för vilka krav på förutseende som kan ställas på en socialförvaltnings tjänstemän i olika sammanhang. Även om det i detta fall finns delar av hand- läggningen som kan diskuteras, ger enligt min mening utredningen här inte underlag för att hävda att tjänstemännen på ett sådant påtagligt sätt åsidosatt sina åligganden gentemot . att det finns skäl för mig att rikta någon egentlig kritik mot deras handlande utan jag nöjer mig med de påpekanden som framgår av det tidigare anförda. har i sitt yttrande till JO anfört att nämnden bör erhålla all- varlig kritik för handläggningen av ärende. Som framgått delar jag inte uppfattning. ståndpunkt bygger delvis på en annan värdering av olika uppgifter i ärendet. Även om jag i det föregående har tagit upp några punkter där handläggningen kan ifrågasättas eller diskuteras, måste jag konstatera att ärendet angående . har varit komplicerat. Det finns utrymme för olika uppfattningar om huruvida hand- läggningen varit i alla delar tillfredsställande och i vad mån den förtjänar kritik eller ej. Olikheterna mellan min och bedömning belyser väl detta förhållande. I ärendet har aktualiserats en fråga om kostnadsansvaret för resa från till i samband med att hon skrevs ut från sjukhuset. Något ärende angående bistånd till hemresan synes dock inte ha väckts hos Det finns därför inte skäl för mig att i detta ärende närmare uppehålla mig vid saken. i anfört beträffande remissyttrande föranleder inte något särskilt uttalande från min sida. Fråga om en socialnämnds utförande av en utredning rörande ett familjehems lämplighet (Dnr 2948-2000) I en anmälan till JO framförde A.O. klagomål mot Fosie stadsdelsfullmäktige i kommun angående bl.a. utredningen av ett familjehem. ifråga- satte familjehemmets lämplighet och anförde därvid sammanfattningsvis följande. Hon fick, när hennes dotter, ., född , skulle placeras i familje- hemmet H., muntliga garantier för att familjehemsföräldrarna var noggrant kontrollerade och utvalda. Det visade sig emellertid att familjehemsfadern hade begått brott som han var dömd för och att familjen hade stora skulder hos kronofogdemyndigheten. anförde även att dotterns behov av kläder, sjukvård och annat nöd- vändigt inte hade tillgodosetts av familjehemmet. Fosie stadsdelsfullmäktige i kommun anmodades inkomma med utredning och yttrande över vad som framfördes i A.O:s anmälan till JO. Stadsdelsfullmäktiges socialutskott avgav ett remissvar med huvudsakligen följande innehåll (hänvisning till bilagor har utelämnats). framför i sin anmälan till JO, 000824, att hon ifrågasätter ssk uttalande om att, familjehemmet där N. placerades, 000201, är noggrant kontrollerat. N. har varit familjehemsplacerad 000201-000826, hos makarna . i . Familjehemmet är utrett av familjevården på Fosie SDF 1999. Utred- ningen är gjord med hjälp av Kälvesten/intervjumetod. Det har inte framkommit något som föranlett att ssk borde ifrågasatt familjevårdens bedömning av familjen. har vidare i anmälan till JO, 000824, ifrågasatt familjehemmets age- rande under N:s tid i familjehemmet. tar upp följande punkter: Att familjehemmet är skyggt och ej vill ha kontakt med A.O. Att räkningar som familjen skulle betala gick till inkasso i A.O:s namn. Att familjehemmet har skulder hos kronofogdemyndigheten. Att familjehemsfadern har en brottmålsdom 000419, gällande häleri, brott mot knivlagen och vapenbrott. Att dottern N:s behov av kläder, sjukvård och andra nödvändiga saker ej tillgodosetts. ifrågasätter om en familj med stora skulder kan anses som lämp- lig som fosterfamilj. Familjevårdssekreterare sammanfattning från 000908 (se nedan, JO:s anm.) bemöter ovanstående punkter. I den nämnda sammanfattningen anförde familjevårdssekreteraren följande. 000908 Sammanfattning av journalanteckningar. Sammanfattningen skrivs dels med anledning av ett brev från N:s biologiska moder . daterat i vilket hon kritiserar N:s familje- hem, dels på grund av den från henne framförda muntliga kritiken mot famil- jehemmet och slutligen på grund av hennes JO-anmälan. N. är dotter till A.O. Biologiska modern är bosatt på /.../ och biolo- giske fadern på /.../. Modern är ensam vårdnadshavare för flickan. N. har en yngre syster som bor hemma hos modern. N.familjehemsplacerades 000201 jm1 SoL hos makarna ., /.../. Familjen . har ytterligare två ungdomar placerade hos sig varav en är från Fosie SDF och den andre från Hyllie SDF. Makarna . är utredda med hjälp av Kälvesten/intervjumetod. N:s placering föranleddes på grund av en konfliktfylld och komplicerad rela- tion till modern. förekom inget anmärkningsvärt under N:s placering hos familjen . Undertecknad höll sig telefonledes informerad om situationen i familjehemmet. Av N:s stödkontakt socialrådgivare , soci- alrådgivningen Fosie, vilken träffade N. regelbundet, fick undertecknad veta att N. trivdes i sitt familjehem och att familjen . i sin tur tyckte om N. Det framkom också att N:s skolsituation förbättrats betydligt. 000605 fick undertecknad kännedom om att biologiska modern . skickat efter en stämningsansökan från tingsrätten i där fosterfadern stäms för häleri, olovligt innehav av kniv och brott mot vapenlagen. Biologis- ka modern ifrågasätter hans lämplighet som fosterfader, men vill inte att vi berättar för familjehemmet vad hon vet om dem. Kommentar: Händelserna ägde rum . Familjevården kände till häleriförseelsen som familjevården fick vetskap om i samband med utredningen av familjen . för ett annat barn, men inte att han var misstänkt för olovligt innehav av kniv och brott mot vapenlagen. Familjevården diskuterade då häleriförseelsen med familjehemmet. Vår be- dömning var att den inte skulle påverka deras lämplighet som familjehem. För familjevårdens del var brottet genomdiskuterat och avslutat i och med detta vilket gjorde att det inte fanns anledning att ta upp det igen i samband med N:s placering. 000609 ringer undertecknad biologiska modern och vi diskuterar det in- träffade. Modern vill inte göra något åt saken men poängterar att hon fort- farande vill vara anonym. Undertecknad får veta att modern inte har några som helst tankar på att ta hem N. på grund av det inträffade. Vi kommer över- ens om att undertecknad besöker henne i hennes bostad 000626 på /.../ för vidare diskussion. 000626 besöker undertecknad N:s moder. Hon är irriterad över foster- faderns beteende. Tycker att hans uppträdande är omoget. Hon är emellertid övertygad om att N. har det bra hos familjen . och det anser hon är det vikti- gaste. Hon berättar också för mig att N. åkt till sina morföräldrar i /.../ för att vara där . Orsaken till att hon börjat ta reda på familjehemmets förhållanden förklarar hon med att hon blivit misstänksam i samband med ett spontant besök i familjehemmet då hon blev illa bemött av fosterfadern och på grund av en sjukhusräkning hon fått och betalat, som egentligen skulle betalats av familjehemmet tidigare. 000627 påminner undertecknad familjehemmet om att de skall ersätta bi- ologiska modern för hennes kostnader för läkarvård för N:s räkning. 000811 besöker undertecknad familjehemmet. N. uppger att hon mår bra och trivs i familjehemmet. Undertecknad tar också upp vad vi fått reda på om fosterfadern, men lämnar inte ut uppgiftskällan. 000816 socialrådgivare från socialrådgivningen i Fosie, som är biologiska moderns stödkontakt, informerar mig om att hon träffat biologiska modern som kritiserat familjehemmet på nytt. Bland annat hade N. berättat att hon inte fått mat, inte fått några kläder och inga fickpengar med sig när hon åkte till sina morföräldrar /.../ Undertecknad före- slår ett möte med biologiska modern den 28/8 för att diskutera det inträffade. 000821 erhåller undertecknad ett brev från biologiska modern. Hon med- delar kort att hon och N. kommit överens om att N. skall flytta hem . Hon skriver vidare att hon anser att familjehemmet varit vänliga mot N., men att de tagit fosterbarn bara för pengarnas skull och inte alls skött sig vad gäller N:s behov av fickpengar, kläder och inte heller betalat utgifter för läkarvård. I brevet står också att biologiska modern kommer att polisanmäla familjehemmet. 000822 besöker undertecknad familjehemmet. Berättar för N. om moderns brev och undrar om hon och modern kommit överens om att N. skall flytta hem. Undertecknad uppfattar att N. både vill och inte vill flytta hem till sin moder. Hon antyder att hon förmodligen flyttar hem , dvs. Upplyser henne om att det inte föreligger några hinder eftersom hon placerats frivilligt. Diskuterar också med familjehemmet om de brister som modern anklagat dem för. Familjehemmet uppger att de visst hade velat ge N. fickpengar och kläder när hon reste till sina morföräldrar, men att N. avböjt och sagt att det inte behövdes eftersom hon fick av sina morföräldrar när hon kom dit. Vad beträffar påståendet att N. inte får mat menar familjehemmet att det förekommit en gång att den mat som serverades inte föll N. i smaken, men att hon erbjöds en alternativ maträtt. 000825 ringer undertecknad till familjehemmet. Får besked om att N. flyttar hem till sin moder 000826. inkommer en kopia på en JO- anmälan som biologiska modern gjort. I sin anmälan anser A.O. att familje- hemmet inte vill ha kontakt med henne, att de har skulder hos kronofogden, att fosterfadern begått brott, att de inte försett N. med kläder, att de inte till- godosett hennes behov av sjukvård och att barnbidraget och underhållsstödet använts till att betala familjehemmets skulder. Kommentar: N. har haft en ganska regelbunden kontakt med sin biologiska moder. Mor och dotter har själv kommit överens om när, var och hur de skulle träffas. Det fanns ingen anledning varken från familjehemmets eller vår sida att styra deras umgänge eftersom det fungerade. Att familjehemmet inte gärna ville ringa till N:s moder förklarar de med att modern vid sitt spontana besök hos dem uppträdde mycket obalanserad och att de haft svårt för att möta henne. När familjevården utredde familjen . togs också upp frågan om deras ekonomi. Vid utredningstillfället framkom inte att deras ekonomi var dålig. Det är inte brukligt att vi tar kontakt med kronofogden. Beträffande fosterfa- derns brott hänvisas till undertecknads kommentar ovan /.../. Enligt familje- hemmet har N. försetts med kläder efter behov. N. själv har varken för un- dertecknad eller sin kontaktperson, socialrådgivare , Fosie SDF antytt att hon inte fick kläder. Familjehemmet har också sett till att N. fick den läkarvård som behövdes. klagade . över att hon hade problem med sina mandlar. Fos- termodern besökte då tillsammans med N. vårdcentralen i deras bostadsområ- de. Läkaren där konstaterade att N. inte hade några mandlar och att allt var bra med henne förutom att hon var förkyld. För övrigt har N. inte varit sjuk så att hon behövt läkarvård. Räkningen för ovan beskrivna läkarbesök skickades av misstag till biologiska modern och inte till familjehemmet som egentligen skulle fått den. Familjehemmet har gottgjort N:s moder för sina utlägg. Modern påstår att familjehemmet använt underhållsbidraget till sig själv. Underhållsbidraget utgår endast till vårdnadshavaren. När N. placerades i sitt familjehem stoppades utbetalningen eftersom modern inte längre hade hand om henne. Barnbidraget utbetalades däremot till familjehemmet. Familje- hemmets egna barn får inte förfoga över sina barnbidrag. Familjen använder beloppet för barnen när det finns behov och så har också N:s barnbidrag han- terats. 000828 ringer åter till familjehemmet och får bekräftat att N. flyttat hem till sin moder 000826. 000904 ringer biologiska modern och meddelar att familjehemmet är skyl- dig N. barnbidraget de fått den . Ringer till famil- jehemmet och talar med fosterfadern. Uppmanar honom att skicka barnbidra- get till biologiska modern. Fosterfadern säger att de kommer att göra det. Uppmanar honom också att skicka en rimlig summa av omkostnads- ersättningen till N. med tanke på att hon inte fått fickpengar under de hon vistades hos sina morföräldrar. 000907 ringer biologiska modern och berättar att N. fortfarande inte fått barnbidraget. Lovar henne höra med familjehemmet. ringer undertecknad till familjehemmet och talar med foster- modern. Får veta att de just nu inte har möjlighet att skicka pengar till N:s moder men att de kommer att göra det . ringer undertecknad även till biologiska modern. Hon accepte- rar att pengarna kommer . Till remissvaret hade fogats den familjehemsutredning som genomfördes inför N:s placering hos makarna . yttrade sig över remissvaret. Av den dittills genomförda utredningen hos JO framgick att familjehems- utredningen inför placeringen av N. byggde på en intervju med familjehem- met och den bedömning som hade gjorts inför en tidigare placering av A. i familjehemmet. Stadsdelsfullmäktige anmodades därför att inkomma med kompletterande yttrande i frågan om vilka utredningsåtgärder som familje- vården vidtog inför godkännande av familjen . som familjehem för A. re- spektive för N. I remissen angavs att yttrandet även skulle innehålla besked om, och i så fall hur, utredningsåtgärderna hade dokumenterats. avgav ett remissvar som bestod av två delar. Den ena delen rörde placeringen av N. och den andra A. När det gällde A. anförde utskottet följande. Makarna . tog kontakt med Fosie SDF:s IOF och omtalade att A. framfört önskemål om att stadigvarande få bo hos dem. besökte två familjehemssekreterare makarna . Det framkom då att Hyllie SDF 1991 bedömt och godkänt makarna . som lämpligt familjehem åt en flicka född . Utredande familjehemssekreterare ansåg dock att makarna . skulle utredas på nytt då det gått utredningen gjordes. Makarna . intervjuades med hjälp av Kälve- sten/intervjumetodik. Denna metod avser att få en bild av de samla- de resurser som finns i familjen. Metoden används vid utredningar av nya familjehem. Intervjun analyseras sedan av psykolog tillsam- mans med två familjevårdssekreterare. I intervjun ingår även ekonomisk re- dogörelse. Denna intervju gav ett positivt intryck vilket även det tidigare förberedande mötet med makarna gjort. Vid utdrag ur kriminalregistret framkom att R.H. var misstänkt för häleri. hade köpt en cykel i en cykelaffär trots att han borde insett att den frånhänts annan genom brott. Detta brott diskuterades med psykolog i samband med analysen av intervjun och även med makarna . Kontakt togs med Hyllie SDF som enbart gav makarna goda vitsord. Det bedömdes att R.H:s ovannämnda brott inte skulle påverka pla- ceringen negativt. En journalanteckning om denna brottsmisstanke fördes in i familjehemsakten. I den familjehemsutredning som ligger till grund för A:s familjehems- placering och som Fosie SDF:s sociala utskott godkände , nämndes ej att R.H. förekom i kriminalregistret. Att så ej gjordes i detta ärende grundar sig på den positiva bild som analysen gav, goda vitsord från Hyllie SDF samt det goda intryck familjen gav vid vårt möte. Utredande familjevårdssekreterare tog även fasta på att A. redan fanns i hemmet och funnit sig väl tillrätta hos makarna . Det material som används vid intervjun, får efter analysen av intervjun ej bevaras. Journalanteckningarna rörande barnet förs i barnets akt. Journalanteckningar rörande familjehemmet förs i familjehemsakten. erhöll familjevården en kopia på en dom över fler brott som R.H. Uppgiften hade skickats till Fosie SDF:s IOF av en kvinna vars dotter också var placerad hos makarna . Av de journalanteckningar som förts i familjehemsakten framgår att R.H. dömts för brott mot knivlagen och vapenbrott. Avseende R.H:s olovliga innehav av kniv uppger han att han extraarbetade som vakt vid en restaurang i och bar en morakniv på sig. Han påstår att han haft kniven för att försvara sig ifall det skulle bli bråk. Rätten ansåg honom skyldig att på allmän plats, uppsåtligen eller av oaktsamhet innehaft kniv trots att detta inte varit befogat. Avseende vapenbrottet polisen be- slagtog en tårgaspistol som R.H. bar på sig uppger R.H. att han vid ett annat tillfälle under sin tjänstgöring som vakt hittat en tårgasanord- ning. Han visste inte exakt vad det rörde sig om, men han anade att det kunde röra sig om ett slags vapen. Hans avsikt var att lämna det upphittade till re- staurangägaren, men av någon anledning hann han aldrig göra det. Rätten ansåg honom skyldig uppsåtligen eller av oaktsamhet innehaft en tårgasan- ordning med två tillhörande patroner utan att ha rätt till det. fick villkor- lig dom för sina brott. Rätten ansåg att det saknades anledning att anta att han skulle göra sig skyldig till fortsatt brottslighet. En ny bedömning angående familjen H:s lämplighet som familjehem gjordes . Någon änd- ring av tidigare bedömning har därvid inte gjorts. Med anledning av det inträffade kommer Fosie SDF:s IOF fortsättningsvis att införa följande rutiner. Aktuella uppgifter skall alltid inhämtas från Riks- polisstyrelsens kriminalregister inför varje ny placering. Kontroll skall göras hos i samband med familjehemsutredningar. Vidare kommer relevanta uppgifter ur journalanteckningar regelmässigt att föras in i utredningar så att underlag finns för en samlad bedömning i denna.