frsrdg · GQ04RJ1 · 2003-01-01 00:00:00 — Jubileumsfonds berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Innehållsförteckning Den forskningsstödjande verksamheten 5 Uppföljning och utvärdering 6 Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd 12 Anslag till forskningsinitiering och konferenser m.m. 15 Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning 19 Forskarskola i moderna språk 20 Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället 23 Områdesgruppen för forskning om Kultur - Säkerhet - Hållbar samhällsutveckling 25 Ny områdesgrupp för forskning om civilsamhället 28 Politiskt ledarskap och stora ledare 30 CNERP - Svenska kommittén för en ny europeisk forskningspolitik 31 The Millennium Development Goals 32 Svenskt i - finskt i 34 Den ekonomiska förvaltningen 40 Resultat och ställning 45 Redovisnings- och värderingsprinciper 52 Värdering materiella anläggningstillgångar 52 Värdering finansiella anläggningstillgångar 52 Noter (belopp i KSEK) 55 Donationernas marknadsvärde (belopp i KSEK) 71 Hur skall svensk spetsforskning bäst stödjas? Tillsammans med , för arbetsliv och socialvetenskap och Verket för innovationssystem har denna problematik ägnats åtskillig tankemöda . Denna fråga kommer naturligtvis också att vara på dagordningen under . Ett grundläggande problem för många universitetsämnen, vilket inte bara gäller för de s.k. småämnena, är att det inte finns tillräckligt många högkvalificerade lärare och forskare. Detta medför att forskningen riskerar att stagnera inom många områden. Det institutionella basstödet till huvuddelen av de bästa forskarna har minskat avsevärt . Infrastrukturen för forskning har likaledes försvagats. Allt detta bidrar i sin tur till att alltför få talangfulla ungdomar söker sig till en forskarkarriär. Vi behöver därför finna nya vägar som säkerställer att forskarbegåvningarna ges möjlighet att utvecklas till framstående forskare som hävdar sig väl i en internationell konkurrens. Stiftelsen har därför slagit in på delvis nya vägar i sin forskningsstödjande verksamhet. Vi har bidragit till utvecklingen av nationella forskarskolor och till postdoktoral vidareutveckling genom särskilda insatser bl.a. genom Pro Futura vid det svenska kollegiet för avancerade studier i samhällsvetenskap och humaniora, SCASSS, i . Detta stöd är riktat till de bästa yngre forskarna i landet. De är utsedda i en nationell konkurrens där alla landets universitet kunnat nominera sina allra bästa yngre postdoktorala forskare inom hela det humanistisk-samhälls-vetenskapliga fältet. Detta program har verkat och blivit ytterst framgångsrikt och skulle kunna byggas ut ytterligare. har även öppnat möjlighet för professorer att söka lönemedel för egen forskning i och med att basanslagen för egen forskning har minskat drastiskt . Även frågan om förstärkning av infrastruktur och miljöstöd har blivit föremål för diskussion . Frågan är nu om inte en mer radikal omläggning av forskningsstödet måste göras? Ett ytterligare skäl till diskussion om en ny inriktning av forskningsstödet är den träffade tvååriga överenskommelsen om kostnadstäckning för externfinansierade forskningsprojekt vid universitet och högskolor. Definitionen av begreppet full kostnadstäckning är inte tillräckligt entydig för att man någorlunda lätt skall kunna dra upp klara gränslinjer mellan direkta och indirekta kostnader för forskning och mellan kostnader för forskning och för utbildning. Det finns dessutom andra principer för att hantera indirekta kostnader vad gäller EU-projekt. Man borde därför överväga att harmonisera dessa två regelverk. Såsom redovisats i det förarbete som lett fram till det tillfälliga moratorium, som den ovan nämnda överenskommelsen innebär, bör statsmakterna medverka till en mera omfattande och långsiktig reform av forskningsfinansi Denna reform borde också innefatta frågan om universitetens medfinansiering av den externa forskningsverksamhetens indirekta kostnader. En naturlig tidpunkt för statsmakterna att redovisa sådana förslag är i samband med den kommande forskningspropositionen . Om dessa frågor inte får en tillfredsställande lösning i nästkommande forskningsproposition finns det än starkare incitament för en ny utformning av forskningsstödet från forskningsfinansiärernas sida. Sannolikt kommer projektfinansieringen att reduceras till förmån för större programsatsningar även inom humaniora och samhällsvetenskap. En övergång till programstöd, , skulle underlätta en långsiktig kunskaps- och kompetensutveckling och bidra till en tydligare profilering av lärosätena. Det skulle även sannolikt bidra till ökad forskarrörlighet och större samverkan över ämnes-, fakultets- och universitetsgränserna och härigenom verka kvalitetshöjande. Genom övergång från projekt till program- och miljöstöd ökar möjligheterna att sluta särskilda överenskommelser med de enskilda lärosätena som innebär en annan kostnadsfördelning än den som skall tillämpas i nu gällande överenskommelse. Man skulle även kunna tänka sig ett kraftfullt stöd till spetsforskning genom att inrätta en institutmodell motsvarande den som finns i (Max-Planck-Gesellschaft). Detta skulle innebära ett kraftigt avsteg från den hittills-varande ordningen som varit den att forskningen skall utföras av universiteten. Naturligtvis kan det även utvecklas vissa mellanformer så att forskningen inte fullständigt separeras från den grundläggande högskoleutbildningen. Men sannolikt kommer institutforskningen successivt att växa i omfång. Det är min förhoppning att man, i en situation där det totala samhällsekonomiska utrymmet för forskning inte ser ut att kunna utökas, skall finna former för att göra en rimlig arbetsfördelning mellan staten, stiftelserna och näringslivet vad gäller kraftsamling och koncentration av den internationellt högkvalitativa forskningen i vårt land. Avslutningsvis har jag all anledning att i detta sammanhang rikta ett varmt tack till alla nu avgående ledamöter i fondens styrelse och beredningsgrupper. Jag vill särskilt vända mig till styrelsens högt värderade ordförande professor . Som jag framhöll i förra årets vd-kommentar har kommit att inta en alltmer framträdande ställning även i det europeiska forskningssamarbetet, vilket i allra högsta grad har underlättats av de insatser som kraftfullt har engagerat sig för. Det är min övertygelse att vår nya ordförande, professor , som har många framgångsrika RJ-projekt i bagaget kommer att fortsätta på denna nyorienteringens stig. Det har varit och är alltjämt som vd i ett privilegium att få möjlighet att delta i utvecklingen av den kulturvetenskapliga forskningen i och i vår omvärld. Stiftelsen stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och beredningsgrupper återspeglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett stort erfarenhetsfält, och den har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan Jubileumsfondens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning, inkluderande ämnesområdena juridik och teologi. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. Stiftelsens ambition är att stödja de vida ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap till lika stora delar. Den medicinska forskningen erhåller stöd via donationer. Socialmedicinsk forskning stöds både inom Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen. Naturvetenskap och teknik stöds i mindre utsträckning via samarbetsprojekt inom humaniora och samhällsvetenskap. I första hand prioriteras projekt, som inte naturligt tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom anslag från statliga forskningsråd eller andra myndigheter, vilka var för sig arbetar inom relativt avgränsade sektorer. Stiftelsen är intresserad av att stödja fler- eller tvärvetenskapliga forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Vid en översiktlig genomgång av de beviljade anslagen finner man exempel på alltfler sådana forskningsprojekt, speciellt inom Kulturvetenskapliga donationens verksamhetsområde. Det är styrelsen som fattar beslut om anslag från stiftelsen. Inkomna ansökningar har bedömts och prioriterats i en eller oftast flera av RJ:s beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter, ett antal utomstående såväl nationella som internationella vetenskapliga experter samt några riksdagsledamöter. Ansökningarna har dessutom i den andra ansökningsomgången som regel bedömts av tre externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i förhållande till internationell standard och till såväl vetenskapliga kvalitetskriterier som samhällsrelevanskriterier. Beslut om anslag till nya projekt fattas i två steg: Bedömningarna i det förs-ta steget grundas på korta, översiktliga ansökningar, projektskisser. redningsgrupperna väljer ut de ansökningar som bedöms ha högsta vetenskapliga kvalitet och samhällsrelevans och som utformats av forskare som bedöms vara kompetenta och lämpliga att bedriva projektet i fråga. Dessa forskare bereds därefter tillfälle att komma in med mer omfattande ansökningar. Övriga ansökningar avslås. I ett andra steg bedöms och prioriteras fullständiga ansökningar (i regel efter externa sakkunniggranskningar) inför de slutliga besluten i styrelsen. sker ansökan till RJ helt och hållet via Internet. Detta har inneburit att pappershanteringen nedbringats till ett minimum. Förutom att de sökande sänder in sina projektansökningar elektroniskt arbetar också RJ:s beredningsgruppsledamöter och de externa sakkunniga via RJ:s hemsida. Detta system har utprovats och kommer att förfinas till nästa ansökningsomgång. I de fall ansökningarna gäller forskning som aktualiserar etiska frågor prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom . Ansökningar till Kulturvetenskapliga donationen har bedömts i enlighet med kriterierna i de av stiftelsen utfärdade anvisningarna, vilket inneburit att projekten särskilt granskats med hänsyn tagen till projektens gränsöverskridande karaktär, dvs. hur man avser att samarbeta mellan olika forskningsdiscipliner och över institutions-, fakultets- eller universitetsgränser. Dessutom prioriteras projekt med doktorandmedverkan. Inom vissa områden, som bedöms angelägna men inte tillräckligt uppmärksammade, tillsätter stiftelsen ibland särskilda s.k. områdesgrupper. Deras uppgift är att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. Denna avslutas när man vunnit tillräcklig uppmärksamhet från forskarhåll och/eller från de myndigheter som har ansvar för att permanenta resurser tillförs området i fråga. beslöt styrelsen att inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället och inrättades en områdesgrupp för forskning om Kultur - Säkerhet - Hållbar samhällsutveckling. En ny områdesgrupp för forskning om civilsamhället kommer att inleda sitt arbete . Dessa gruppers verksamhet beskrivs närmare längre fram. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att tolv projekt varit föremål för särskild granskning : åtta projekt inom Jubileumsdonationen och fyra inom Kulturvetenskapliga donationen, varav ett projekt som beviljats som infrastrukturellt stöd, vilket utvärderats i särskild ordning. följningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Därutöver har ett syfte varit att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. Från och med har tidigare sakkunniga varit närvarande vid flera av projektbesöken samt även en representant för revisorer. har projektledare vid , , , och samt vid i , Kungl. , och Stiftelsen i kontaktats, och dessa har erhållit följande frågor vilka besvarats skriftligen och kommenterats muntligen vid projektbesöket: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med bidrag vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av Dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t.ex. doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till löner, utrustning, resor, lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader) och eventuellt övriga omkostnader. Beredningsgruppen för ekonomi, geografi m.m. besökte . Nedanstående två projekt valdes ut för besöket. Dessutom informerade docent - som är föreståndare vid , CERUM - om verksamheten vid denna centrumbildning vid . Utvidgade historiska nationalräkenskaper för 1800-1990 Filosofie doktor - J2000-0401 Sociala implikationer av elektronisk handel: En studie av ny informationsteknik i människors vardagsliv Beredningsgruppen för beteendevetenskap, socialmedicin m.m. bestämde sig detta år för att göra en tematisk utvärdering med tema "forskning om barn och ungdomar" och valde därvid ut tre projekt som inbjöds till fondens kansli . Kulturreception och socialisation - Samtalsanalys av kamratsamspel i skolmiljö Problem bland ungdomar : Vad kan föräldrar göra? Beredningsgruppen för statsvetenskap, juridik, statistik m.m. besökte . Nedanstående tre projekt valdes ut för besöket. Spridning av smittsamma sjukdomar - utveckling av statistiska analysmodeller för forskning om offentlig sektor Beredningsgruppen för Kulturvetenskapliga donationen gjorde två kortare besök: dels vid : Flöden: Konst och företag, estetik, teknik och ekonomi (Fields of Flow) Vetenskaplig utgåva av brevväxling Beredningsgruppen för Kulturvetenskapliga donationen gjorde dessutom ett längre projektbesök . Filosofie doktor - K1998-5116 Människan, elden och landskapet: Fångstsamhällets etablering och ekologiska förutsättningar i inland 9000-6000 BP beslöt RJ att pröva ett nytt tillvägagångssätt vid utvärderingen av det infrastrukturella stödet. Utvärderingsföretaget har anlitats och två av dess medarbetare, och , har utifrån företagets "generella modell för uppföljning av projekt" utvärderat ett infrastrukturprojekt vid som redovisats (se RJ:s Årsberättelse 2001). Som ett resultat av denna utvärdering har projektet slutgiltigt kunnat föras i hamn. Företaget har också givits uppdraget att kommentera RJ:s administrativa rutiner för kontraktsskrivning och uppföljning. Detta har lett fram till en ny text för kontrakt med forskningsprojekten. har Kunskapsbolagets medarbetare med ett mycket gott resultat utvärderat nedanstående projekt vid Kungl. Detta projekt har genererat resultat som kommer att vara till stor hjälp för ett antal infrastrukturprojekt som beviljats under det innevarande året och som sysslar med bildhantering. Bilddatabaser och digitalisering - plattform för ABM-samverkan Stiftelsen grundades genom ett beslut i och genom en donation från Riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Stiftelsens stadgar fastställdes och de första forskningsanslagen beviljades . har sålunda snart verkat . har RJ beviljat mer än (penningvärde) till vetenskaplig forskning. har dock inte varit föremål för någon ingående utvärdering . Styrelsen har därför beslutat att en sådan borde genomföras och därvid omfatta RJ:s hela verksamhet, såväl den forskningsstödjande som den finansiella. Valet av tidpunkt hade samband med att det snart är RJ genom beslut om utskiftningen av löntagarfonderna tillfördes den s.k. Kulturvetenskapliga donationen. inrättades av samma medel ett antal nya stora forskningsstiftelser. Forskningsstiftelserna och RJ har enats om att analysera de nya forskningsfinansiärernas roll i svensk forskningsfinansiering inom ramen för ett större gemensamt finansierat forskningsprojekt, vars resultat skall redovisas . Styrelsen för Stiftelsen beslutade därför att utvärdera sin verksamhet. Beslutet innefattade 1) en bred analys och bedömning av RJ:s forskningsstödjande verksamhet, 2) RJ:s finansiella verksamhet och 3) delfinansiering av det s.k. 2004, som fokuserar stiftelsernas roll i det nationella forsknings- och högre utbildningssystemet. Styrelsen beslutade att avdela inom ramen för budgeterade medel för infrastrukturella insatser från Jubileumsdonationen för för delarna 1 och 2 och från Kulturvetenskapliga donationen totalt för del 3 fördelat på budgetåren 2002 och 2003 med /år. Ansvariga för RJ-utvärderingen är en arbetsgrupp bestående av professor , f.d. rektor vid , ordförande, professor , och professor , . Gruppens sekreterare är professor , . Från medverkar forskningssekreterare . Direktörerna har erhållit uppdraget att utvärdera RJ:s finansiella verksamhet och ekonomiska förvaltning. I direktiven till RJ-utvärderingen betonas bl.a. att utvärderingen i första hand bör inriktas på men även innefatta en kortfattad tillbakablick på . En viktig utgångspunkt för utvärderingen är att söka bedöma i vad mån forskningsstödet legat i linje med : Har anslagen varit brett fördelade mellan olika områden? Har man stött stora långsiktiga program? I vad mån har kravet på samhällsrelevans - som underströks vid RJ:s tillkomst - tillgodosetts? I direktiven uppmärksammas vidare frågan om hur RJ utnyttjat sin - bl.a. genom tillkomsten av Kulturvetenskapliga donationen /94 - återvunna position som ledande finansiär av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Har denna stärkta ställning inneburit att RJ har gjort nya och andra prioriteringar, inte minst i förhållande till de statliga forskningsråden och sektorsorganen? I samband därmed bör utvärderarna även undersöka vilka samverkansformer med andra finansiärer - såväl statliga som privata - som RJ varit engagerat i. I vad mån och inom vilka områden har RJ samverkat med de nya stiftelserna respektive de statliga forskningsråden och sektorsorganen? Styrelsen skriver vidare i direktiven att RJ:s avsättning till extra insatser också bör analyseras. beslutade att göra kraftfulla, riktade satsningar på stöd till doktorander, nya forskarskolor och postdoktorala tjänster. Dessa åtgärder initierades i dialog mellan forskarsamhället och RJ. Utvärderarna bör analysera dessa riktade insatser och överväga om RJ har skäl att fortsätta med denna typ av riktat stöd. När det gäller direktiven till utvärderarna av den finansiella verksamheten (RJ fick rätt att själv förvalta sin förmögenhet) skriver styrelsen bl.a. att utvärderarna bör granska de styrmekanismer som finns (och har funnits) och försöka bedöma i vilken utsträckning de är ändamålsenliga. De bör också försöka bedöma hur placeringsverksamheten skötts t.ex. i förhållande till placeringspolicyn. En ytterligare fråga gäller att söka bedöma resultaten av att RJ /1989 beslutat sköta sin finansförvaltning internt med egen fast anställd personal. Här finns skäl att göra jämförelser med andra stiftelser, vilka i flera fall valt andra lösningar. RJ-utvärderingen kommer att avslutas . Avrapporteringen kommer med tiden att koordineras med avslutningen av det s.k. . Utvärderingen av RJ:s finansiella verksamhet kommer att redovisas . Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd har beviljat i anslag till forskningsändamål. Den budgeterade anslags-- nivån är oförändrad i förhållande till . Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 779 nya ansökningar, vilket är totalt 65 färre än föregående år. Till Jubileums-donationen inkom 448 ansökningar. Av dessa beviljades 44 ansökningar. Till Kulturvetenskapliga donationen inkom 234 ansökningar. Här kunde 17 ansökningar slutligen beviljas inklusive ett planeringsanslag. Infrastrukturellt stöd beviljas i form av engångsanslag. Detta stöd avser insatser som syftar till att främja framtida forskning. budgeterades inom Jubileumsdonationen och inom Kulturvetenskapliga donationen för detta ändamål. Totalt inkom 97 ansökningar, därav beviljades sammanlagt 32. beviljades 14 av 59 ansökningar. Den totala andelen beviljade forskningsprojekt från kvinnliga huvudsökande är i jämförelse med föregående år lika stor, . Däremot är det totala antalet deltagande kvinnliga forskare i RJ:s projekt något högre - . Stiftelsen har utöver dessa anslag beviljat 83 symposieanslag (se nedan). Inom Kulturvetenskapliga donationens budgeterade medel för infrastruktursatsningar märks bl.a. olika satsningar på stöd till projekt som rör bildhantering och bildarkivering: en totalinventering av de illuminerade handskrifterna i svenska arkiv och bibliotek, dokumentation av Kungliga Dramatiska Teatern videor och scenografimodeller och ett projekt vid som skall utarbeta en metodik för digital dokumentation av scenföreställningar inom olika genrer för framtida forskning och utbildning. Även ges stöd till nya projekt för uppordning, bevarande och digitalisering av arkivmaterial. Däribland märks särskilt projekt om , om skanning av medeltida pergamentsomslag i och av anteckningar i böckerna i hans bibliotek, dokumentation av källmaterial från IT-företag i obestånd samt fortsatt stöd till arbetet med en komplett samisk bibliografi. vid i har fått stöd för att pröva och utvärdera möjligheterna av ett nationellt elektroniskt pressarkiv genom att skapa ett system som möjliggör fritextsökning i ett omfattande tidningsmaterial. är RJ med om att stödja etableringen av ett internationellt ledande centre of exellence för leksaksforskning och lekforskning under namnet () vid Kungl. RJ har också avsatt infrastrukturmedel för att stödja det fortsatta arbetet med Values Study och The World Values Survey som är två parallella, mycket omfattande studier av individuella värdesystem. Fyra intervjuomgångar med stora representativa befolkningsurval har genomförts i sammanlagt 75 länder, som representerar av jordens befolkning. Studien är inriktad på individuella värderingar inom områden som demokrati, politik, ekonomi, arbetsliv, familj, könsroller, migration, religion, moral, social tillit, etc. Den longitudinella uppläggningen och den stora täckningen gör studien mycket relevant för en rad humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner. Projektledare i är professor vid . Professor vid har utsetts till huvudredaktör för den tredje upplagan av . Den svenska insatsen i detta arbete stöds av RJ. Verket kommer att innehålla uppskattningsvis 1 650 artiklar i 15 eller 16 band, skrivna av 1 500 författare som representerar de flesta länder i världen. För närmare presentation av samtliga infrastruktursatsningar se avsnittet Nya forskningsprojekt 2002. Beviljade anslag från RJ disponeras enligt särskilda villkor som anges i kontrakt med varje anslagsmottagare. De flesta av dessa fördelade anslag administreras av statliga universitet och högskolor, som då också är arbetsgivare för den personal som avlönas från anslagen.