frsrdg · GQ04RS1 · 2003-01-01 00:00:00 — Paragrafen är ny och innehåller en hänvisning till reglerna för de organ där ordföranden och vice ordföranden utses på annat sätt än enligt huvudregeln. Avsikten med kapitlet var enligt Grundlagberedningen (prop. 1973:90 s. 577) att det skulle innehålla bestämmelser om val av befattningshavare, knutna till eller utsedda av , och av riksdagsorgan samt om förfarandet i riksdagsorganen. Det var emellertid långt ifrån alla regler av detta slag som fick plats i kapitlet. Vissa riksdagsorgan och flertalet befattningshavare lämnas helt utanför regleringen i RF och RO. Andra organ, såsom utskotten, skulle under alla omständigheter regleras av bestämmelser på annat håll i RO än i detta kapitel. För dessa organs del låg det närmast till hands att i anslutning till regleringen i övrigt ge föreskrifter också om sammansättning, valperioder m.m. samt om förfarandet. Kapitlet ägnades i sin ursprungliga lydelse åt att ge ytterligare regler om riksdagsorgan vars grundläggande bestämmelser finns i RF. I sin nuvarande utformning bryter kapitlet på en punkt mot denna princip. I 4 § finns regler om , som förvisso inte är ett grundlagsreglerat organ. Vi föreslår nu att också regler om internationella delegationer får sin plats här liksom styrelsen för Stiftelsen . Några direkta nackdelar är svåra att se med denna ordning. Frågan är var reglerna för dessa organ annars skulle placeras. Den tidigare ordningen där flertalet av de nämnda reglerna fanns i tilläggsbestämmelsen 7.1.1 är klart olämplig. Den bryter mot den grundläggande systematiken som innebär att 7 kap. enligt sin rubrik skall innehålla gemensamma bestämmelser om val inom . Frågan kan snarare ställas om det finns andra organ vars val- och förfarandebestämmelser bör flyttas från andra kapitel i RO till detta kapitel. Några förslag med detta syfte framläggs dock inte. Grundlagberedningen ansåg det onödigt att tynga paragraferna i 8 kap. med uttryckliga hänvisningar till berörda lagrum i RF. Sådana hänvisningar är dock till så god hjälp vid läsningen att man får acceptera att paragraferna blir lite längre. Hänvisningar av detta slag har därför införts. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Hänvisning till RF har förts in som ett nytt första stycke. Se den inledande kommentaren. Andra stycket har delats upp på två stycken. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Paragrafen är ny. Den syftar till att möjliggöra att valet av ledamöter i delegationer till mellanfolkliga organ som följer av internationella överenskommelser regleras i tilläggsbestämmelse till 5 §. Det är av konstitutionella skäl inte lämpligt att denna reglering sker på huvudbestämmelsenivå. Bestämmelsen har överflyttats från 7.1.1. Den bygger på 47 § i det s.k. med senare ändringar. En bestämmelse om att delegationen skall lämna en årlig redogörelse till har införts. Detta sker redan. Redogörelsen grundar motionsrätt enligt 3 kap. 11 §. Bestämmelsen har överflyttats från 7.1.1. Den bygger på artiklarna 25 och 26 i stadga. En bestämmelse om att delegationen skall lämna en årlig redogörelse till har införts. Detta sker redan. Redogörelsen grundar motionsrätt enligt 3 kap. 11 §. Bestämmelsen har överflyttats från 7.1.1. Den bygger på den s.k. Madridöverenskommelsen . En bestämmelse om att delegationen skall lämna en årlig redogörelse till har införts. Redogörelsen grundar motionsrätt enligt 3 kap. 11 §. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Bestämmelsen är ny och har kommenterats under rubriken ovan. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Hänvisningen till tilläggsbestämmelsen 4.11.4 har ersatts med en uttrycklig bestämmelse om protokollföring. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Uttrycket "ändamål som avses i" i nuvarande lydelse har förtydligats så att det klart framgår vilket ändamål det gäller. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Hänvisning till RF har förts in. Se den inledande kommentaren. Uttryckssättet i 13 kap. RF tyder på att den avsedda benämningen på organet är "krigsdelegationen", inte "krigsdelegation". Hänvisningen till den omnumrerade paragrafen 4 kap. 13 § har ändrats på grund av att paragrafen har redigerats om. Valbestämmelsen för styrelsen för Stiftelsen har överflyttats från 7.1.1 och förtydligats så att det framgår hur många ledamöter som väljer. Valmetoden och valperioden anges genom en hänvisning till stiftelsens stadgar. En bestämmelse om att stiftelsen skall lämna en årlig redogörelse till har införts. Detta sker redan. Redogörelsen grundar motionsrätt enligt 3 kap. 11 §. Paragrafen föreslås redigeras om så att i likhet med vad som i övrigt är fallet i RO (se t.ex. 1 kap. 7 § om riksdagsstyrelsen och 9 kap. 5 § om överklagandenämnden) bestämmelser om uppgifterna kommer före valreglerna. Beslutsregeln vid val av kammarsekreterare bör komma till uttryck i huvudbestämmelsen, vilket genomgående är fallet i 8 kap. Den föreslås således bli flyttad från tilläggsbestämmelsen 9.1.1, som därmed kan utgå. Nuvarande tilläggsbestämmelse 9.1.2 erhåller genom omnumrering beteckningen 9.1.1. ändras tilläggsbestämmelserubriken från pluralis till singularis. föreslås ändra namn till i överensstämmelse med den numera gängse terminologin på området. Första stycket bryts upp i två stycken för att underlätta läsningen. Beslutsregeln vid val av ordförande i besvärsnämnden bör komma till uttryck i huvudbestämmelsen, vilket genomgående är fallet i 8 kap. Den föreslås således bli flyttad från tilläggsbestämmelsen 9.5.1, som därmed kan utgå liksom tilläggsbestämmelserubriken. Första delen av bestämmelsen som enligt sin nuvarande lydelse rör tillgång till bibliotek och bistånd i övrigt med sakuppgifter får formuleras om eftersom någon lagreglering inte längre finns av dessa frågor. Vi föreslår att det anges i paragrafen att ledamöter och organ har rätt till bistånd med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Andra delen av bestämmelsen som gäller ledamöternas studieresor får bilda ett nytt andra stycke. Bestämmelserna om utskottens resor har flyttats till 4 kap. 19 §. Bestämmelserna om utskottens resor har flyttats till 4.19.1. Nuvarande tilläggsbestämmelse 9.8.2 bör få beteckningen 9.8.1 sedan den tidigare bestämmelsen med denna beteckning togs bort genom lag 1998:1403. Tilläggsbestämmelserubriken ändras från pluralis till singularis. I andra stycket regleras minoritetens rätt att begära samråd med regeringen. Om majoriteten i avslår en sådan begäran bör det finnas en regel som säger att den måste ange skälen i nämndens protokoll. För utskottens del gäller i en liknande situation att beslutsmotiveringen skall införas i betänkandet i ärendet (se 4 kap. 11 §). I andra stycket regleras minoritetens rätt att begära upplysningar och yttrande från annan statlig myndighet än regeringen. Om majoriteten i avslår en sådan begäran bör det finnas en regel som säger att den måste ange skälen i nämndens protokoll. För utskottens del gäller i motsvarande situation att beslutsmotiveringen skall införas i betänkandet i ärendet (se 4 kap. 11 §). Paragrafen har redigerats om på samma sätt som den paragraf som handlar om utskottens slutna och öppna sammanträden (4 kap. 13 §). Paragrafens andra stycke som handlar om närvarorätten i bör kompletteras så att statsråden och de tjänstemän som följer med statsråden har rätt att närvara utan särskilt beslut. Det är givetvis självklart att dessa grupper av personer får närvara eftersom uppgift just är att samråda med regeringen. Men det bör ändå anges i likhet med vad som är fallet beträffande (se 8 kap. 8 §). Se den allmänna motiveringen under rubriken . Två nya bestämmelser bör införas som gäller ordningen vid offentliga utfrågningar med . Principen i 10 kap. är att ange de regler som är desamma för som för utskotten i stället för att hänvisa till de paragrafer där utskottsreglerna finns. Denna princip bör även tillämpas här. Samtliga gällande övergångsbestämmelser har blivit obsoleta och föreslås bli avskaffade. Ändringarna bör träda i kraft . 1 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Hänvisningar i 11 kap. 2 § och 16 kap. 1 § till en paragraf i RO ändras på grund av nummerändring. 2 Lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän I 2 § ändras det felaktigt angivna namnet på och "besvärsnämnd" till "" (se 9 kap. 4 §). I 4 § införs en hänvisning till den paragraf i RO (tilläggsbestämmelsen 3.8.4) där ombudsmännens förslagsrätt i sakfrågor regleras. 3 Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank En erinran om att bestämmelsen i 2 kap. 1 § också finns i RO (tilläggsbestämmelsen 8.6.1) tas in i paragrafen. Beträffande ändringarna i övrigt i paragrafen, se kommentaren till 8.6.1. I 4 kap. 1 § görs en hänvisning till den paragraf i RO (tilläggsbestämmelsen 3.8.3) där fullmäktiges och direktionens förslagsrätt i sakfrågor regleras. 4 Lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Ändringar görs i 1 och 2 §§ på grund av namnbytet från "besvärsnämnd" till "" (se 9 kap. 5 §). 5 Lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter Ändringar görs i 7 och 9 §§ på grund av namnbytet från "besvärsnämnd" till "" (se 9 kap. 5 §). 6 Lag om ändring i lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen Med anledning av ändringen av beteckningen på förslagsdokumenten från organ från "förslag" till "framställning" stryks ordet "förslag" i 15 §. 1 Lag om ändring i riksdagsordningen (Här återges lagtexten i sin helhet inklusive de paragrafer som inte föreslås ändrade. I det förslag som framläggs för måste lagförslaget förses med ingress och de oförändrade paragraferna tas bort. Kursiveringar har gjorts om ord tagits bort eller lagts till och om ord och ordböjningar ändrats. Däremot markeras inte ordföljdsändringar eller omflyttningar inom och mellan stycken i samma paragraf.) Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Riksmöten Tidpunkt för val till 1 § Ordinarie val till hålles . Om tid för extra val är föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen. Ordinarie val till hålls . Bestämmelser om tid för extra val finns i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen. start 2 § samlas efter riksdagsval till på tid som anges i 3 kap. 5 § regeringsformen. då ordinarie riksdagsval inte hålls, inleds nytt som på förslag av riksdagsstyrelsen fastställt vid föregående . Har tillkännagivande om extra val gjorts före den fastställda dagen, skall nytt enligt andra stycket inledas endast om med anledning av valet samlas före juni månads utgång. pågår till dess nästa börjar. samlas efter ett riksdagsval till ett nytt i enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 5 § regeringsformen på femtonde dagen efter valdagen, dock tidigast på fjärde dagen efter det att valets utgång har kungjorts. Under de år då ordinarie riksdagsval inte hålls, inleds ett nytt på den dag som på förslag av riksdagsstyrelsen fastställt vid det föregående . Har ett tillkännagivande om extra val gjorts före den fastställda dagen, skall ett nytt enligt andra stycket inledas endast om med anledning av valet samlas före juni månads utgång. Ett pågår till dess nästa börjar. 5 § 3 § Vid första sammanträdet med kammaren under föredrages berättelse av valprövningsnämnd om granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare. Berättelse om granskning av bevis som inkommer under föredrages så snart det kan ske. Vid första sammanträdet anställes upprop. Därefter väljes talman och vice talmän i fall som angives i 8 kap. 1 §. Vid det första sammanträdet med kammaren föredras en berättelse av om granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare. Därefter ropas ledamöterna upp. Kammaren väljer sedan talman och vice talmän enligt 8 kap. 1 § samt valberedning enligt 7 kap. 2 §. Vid det första sammanträdet med kammaren under övriga riksmöten ropas ledamöterna upp. Berättelser om granskning av bevis som kommer in föredras . Tilläggsbestämmelse 1.5.1 1.3.1 Kammarens första sammanträde under ett börjar . Kammarkansliet skall om möjligt, skriftligen eller telegrafiskt, underrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten för det första sammanträdet. Kammarkansliet skall om möjligt underrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten för det första sammanträdet. öppnande 6 § 4 § öppnas vid ett särskilt sammanträde med kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar därvid på talmannens hemställan öppnat. Vid förfall för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet avgiver statsministern regeringsförklaring, om icke särskilda skäl föranleder annat. Talmannen fastställer efter samråd med vice talmännen ordningen för detta sammanträde. Ett öppnas vid ett särskilt sammanträde med kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar därvid på talmannens begäran öppnat. Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet avger statsministern en regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. Talmannen fastställer efter samråd med vice talmännen ordningen för detta sammanträde. Tilläggsbestämmelse 1.6.1 1.4.1 Sammanträdet för öppnande äger rum under , om icke talmannen bestämmer annan tidpunkt. Efter ett riksdagsval äger sammanträdet för öppnande rum under , annars . Talmannen får bestämma en annan tidpunkt. Talmannens och riksdagsstyrelsens ledning av riksdagsarbetet 7 § 5 § Talmannen eller, i hans eller hennes ställe, vice talman leder arbete. Talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av vice talmännen leder arbete. Riksdagsstyrelsen överlägger om planeringen av riksdagsarbetet, leder riksdagsförvaltningen samt beslutar i ärenden av större vikt rörande internationella kontaktverksamhet. Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande samt tio andra ledamöter som utser inom sig för valperiod. De partigrupper i som motsvarar partier med av rösterna i hela riket vid senaste val till utser vardera en särskild företrädare som skall samråda med talmannen om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i denna riksdagsordning. De partigrupper i som motsvarar partier med av rösterna i hela riket vid senaste val till utser vardera en särskild företrädare som skall samråda med talmannen om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i denna lag. Tilläggsbestämmelser 1.7.1 1.5.1 Riksdagsstyrelsen sammanträder på kallelse av talmannen. 1.7.2 1.5.2 utser en personlig ersättare för varje vald ledamot av riksdagsstyrelsen. Varje partigrupp utser en personlig ersättare för sin särskilda företrädare. Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Vill styrelsen inhämta upplysningar av någon som ej tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till sammanträde. De vice talmännen, de av de särskilda företrädarna för partigrupperna som inte är ledamöter av styrelsen samt kammarsekreteraren får delta i styrelsens överläggningar. Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Om styrelsen vill inhämta upplysningar av någon som inte tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till sammanträde. De vice talmännen, de av de särskilda företrädarna för partigrupperna som inte är ledamöter av styrelsen samt kammarsekreteraren får delta i styrelsens överläggningar. Ledighet från uppdraget som riksdagsledamot 8 § 6 § Riksdagsledamot kan efter prövning erhålla ledighet från sitt uppdrag. Beviljas ledamot ledighet för av minst en månad, skall hans uppdrag han är ledig utövas av ersättare. En riksdagsledamot kan efter prövning få ledigt från sitt uppdrag. Om en ledamot får ledigt för av minst en månad, skall ledamotens uppdrag han eller hon är ledig utövas av en ersättare. Ansökan om ledighet prövas av talmannen om den gäller ledighet än en månad och av om den gäller . Ansökan som görs under längre uppehåll än en månad i kammarens arbete prövas dock av talmannen, även om den gäller ledighet under en månad eller . Tilläggsbestämmelse 1.8.1 1.6.1 Ansökan om ledighet från uppdrag som riksdagsledamot skall innehålla de skäl varpå ansökan grundas. Ansökan skall avse ledighet . Ansökan prövas av talmannen, om den gäller ledighet än en månad, och av om den gäller . Ansökan som görs under längre uppehåll än en månad i kammarens arbete prövas dock av talmannen, även om den gäller ledighet för en månad eller . En ansökan om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot skall innehålla skälen för ledigheten. Ansökan skall avse ledighet . Inkallande av ersättare 9 § 7 § När ersättare skall inträda på grund av föreskrift i regeringsformen eller 8 § i detta kapitel, skall talmannen kalla ersättaren till tjänstgöring. Talmannen skall därvid iakttaga den ordning mellan ersättarna som har bestämts enligt lag om val till . Om särskilda skäl föranleder det, får dock talmannen frångå den sålunda bestämda ordningen. När en ersättare skall inträda i stället för talmannen eller en riksdagsledamot som tillhör regeringen på grund av bestämmelserna i 4 kap. 9 § regeringsformen eller i stället för en ledig riksdagsledamot på grund av bestämmelserna i 6 § i detta kapitel, skall talmannen kalla ersättaren till tjänstgöring. Talmannen skall då följa den ordning mellan ersättarna som har bestämts enligt lag om val till . Om det finns särskilda skäl, får dock talmannen frångå denna ordning. Tilläggsbestämmelse 1.9.1 1.7.1 Ersättare som skall utöva uppdrag som riksdagsledamot skall erhålla skriftligt bevis härom. Beviset skall angiva vilken ledamot som ersättaren träder i stället för och tiden för förordnandets början och slut. Bevis om slutdagen kan utfärdas särskilt. Talmannen skall för kammaren tillkännagiva när ersättare träder i ledamots ställe och när ledamot återtager sin plats. En ersättare som skall utöva uppdrag som riksdagsledamot skall få ett skriftligt bevis om detta. Beviset skall ange vilken ledamot som ersättaren träder i stället för och tiden för förordnandets början och slut. Bevis om slutdagen kan utfärdas särskilt. Talmannen skall tillkännage för kammaren när en ersättare träder i en ledamots ställe och när en ledamot återtar sin plats. 10 § 8 § Om riksdagsledamot lämnar sitt uppdrag fortsätter tjänstgörande ersättare att utöva sitt uppdrag till dess ny ledamot har utsetts. Om en riksdagsledamot lämnar sitt uppdrag, fortsätter en tjänstgörande ersättare att utöva sitt uppdrag till dess en ny ledamot har utsetts. 11 § 9 § överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och . består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande. Talmannens uppgifter 1 § Talmannen leder kammarens sammanträden. Han får vid överläggning i ämne som är upptaget på föredragningslistan icke yttra sig i sakfrågan. Talmannen leder kammarens sammanträden. Han eller hon får vid överläggning i ett ämne som är upptaget på föredragningslistan inte yttra sig i sakfrågan. Ersättare för talmannen 2 § Vid förfall för talmannen leder vice talman sammanträde. Har samtliga vice talmän förhinder, ledes sammanträdet av den av de närvarande ledamöterna som längst tid har varit ledamot av . flera har tillhört , har den äldste av dem företräde. Detsamma skall gälla, innan talman och vice talmän har valts. Vad som enligt 1 § gäller om begränsning i talmannens yttranderätt skall tillämpas också på annan som leder sammanträde med kammaren. Talmannen får överlåta åt en vice talman att leda ett sammanträde. Om talmannen och samtliga vice talmän har förhinder, leds sammanträdet av den av de närvarande ledamöterna som har varit ledamot av riksda gen längst tid. Om två eller flera har tillhört , har den äldste av dem företräde. Detsamma skall gälla, innan talmannen och vice talmännen har valts. Vad som enligt 1 § gäller om begränsning i talmannens yttranderätt skall tillämpas också på vice talmännen och annan ledamot som leder ett sammanträde med kammaren. Ledamöternas placering i plenisalen 3 § För varje ledamot skall finnas särskild plats i plenisalen. För varje ledamot skall det finnas en särskild plats i plenisalen. 2.3.1 Ledamöterna tager plats i plenisalen valkretsvis. Särskilda platser skall finnas för talmannen och vice talmännen samt för statsråden. Ledamöterna tar plats i plenisalen valkretsvis. Särskilda platser skall finnas för talmannen och vice talmännen samt för statsråden. Öppna och slutna sammanträden 4 § Sammanträde med kammaren är offentligt. Dock kan sammanträde hållas inom stängda dörrar, om det påkallas av hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till annan stat eller mellanfolklig organisation. Skall regeringen vid sammanträde lämna meddelande, kan även regeringen förordna om stängda dörrar. Ledamot eller tjänsteman i får ej obehörigen yppa vad som har förekommit vid sammanträde inom stängda dörrar. kan dock besluta att för särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. Sammanträden med kammaren är offentliga. får dock besluta att ett sammanträde skall hållas inom stängda dörrar, om det krävs med hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation. Om regeringen vid ett sammanträde skall lämna information till , får även regeringen besluta om stängda dörrar på samma grunder som . En ledamot eller tjänsteman i får inte obehörigen röja vad som har förekommit vid ett sammanträde inom stängda dörrar. får dock besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. 2.4.1 I plenisalen skall finnas särskilda platser för åhörare. Åhörare som uppträder störande kan genast utvi Om oordning uppstår bland åhörare, kan talmannen utvisa samtliga åhörare. Besökare till åhörarläktaren skall på anmodan avlämna ytterkläder och väskor samt föremål, som kan användas för att störa ordningen i plenisalen, för förvaring under besöket på åhörarläktaren i för ändamålet avsedda utrymmen. Den som inte efterkommer sådan anmodan får vägras tillträde till åhörarläktaren. I plenisalen skall det finnas särskilda platser för åhörare. Åhörare som uppträder störande får genast utvisas. oordning uppstår bland åhörarna, får talmannen utvisa samtliga åhörare. Besökare till åhörarläktaren skall på uppmaning lämna in ytterkläder och väskor samt föremål som kan användas för att störa ordningen i plenisalen. Den som inte följer en sådan uppmaning får vägras tillträde till åhörarläktaren. De inlämnade tillhörigheterna förvaras under besöket på åhörarläktaren i särskilda utrymmen. Kallelser till sammanträden 5 § Kammaren sammanträder på kallelse av talmannen när icke annat är föreskrivet i regeringsformen eller riksdagsordningen. Av kallelsen skall framgå om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket utskottsbetänkande får tas upp till avgörande. Kallelsen skall anslås i senast sammanträdet och minst i förväg. Om synnerliga skäl föreligger, får kallelsen dock anslås . I sådant fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamöter medgiver det. Kammaren sammanträder på kallelse av talmannen om inte annat föreskrivs i regeringsformen eller denna lag. Av kallelsen skall det framgå om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket utskottsbetänkanden får tas upp till avgörande. Kallelsen skall anslås i senast sammanträdet och minst i förväg. Om det finns synnerliga skäl, får kallelsen dock anslås . I så fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamöter medger det. 2.5.1 Kallelse till sammanträde bör om möjligt införas i en eller flera dagliga tidningar. Avses att sammanträde skall fortsätta , skall talmannen sammanträdesdagen underrätta kammaren muntligen och genom anslag. Om ett sammanträde beräknas fortsätta , skall talmannen sammanträdesdagen underrätta kammaren. 2.5.2 När val skall förrättas, angives detta särskilt i kallelsen. När ett val skall förrättas, anges detta särskilt i kallelsen. Uppehåll i kammarens arbete 6 § Talmannen beslutar efter samråd med riksdagsstyrelsen vilka uppehåll i kammarens arbete om eller som skall förekomma under pågående .