frsrdg · GQ04RR4 · 2003-01-01 00:00:00 — Delvis sker denna styrning direkt från statlig nivå mot den aktuella verksamheten utanför kommunens normala styrmodell. Detta leder ibland till felaktiga förväntningar, frustration och irritation. 10 Känner inte till att det förekommit . Vissa bidrag som t.ex. 1TIS och skolutvecklingsprojektet m. fl. är krångliga att administrera och redovisningsmässigt svåra att särskilja. 10 Jag har i kommunen för att besvara detta. 8 Önskan: Statsbidragen försvårar kommunens planering och bör helst upphöra och övergå i generella bidrag. Gärna ett allmänt bidrag till skolan. Kommunen ådrar sig större kostnader i form av höjda löner etc. till följd av begränsat stöd i form av initialt stöd. är en av två kommuner som inte inför max-taxa p.g.a. märkliga övergångsbestämmelser som gör att kommunen skulle förlora ca . Väntar är netto vinsten i stället 15-30 mnkr. Med så pass hårt reglerad verksamhet som barnomsorg - skola (via lagstiftning/förordningar) uppstår svårigheter för facknämnden när kommunfullmäktige lägger generellt besparingskrav efter en rad års hårda besparingskrav, som vi även har vid ingången av . Tillfälliga statsbidrag skapar förväntningar både hos verksamheten och hos allmänheten. Det är mycket svårt att förändra verksamheten (om det behövs) när statsbidraget upphör/trappas ner. Ge oss resurser utan ansökningsförfarande. Redovisning efteråt på ett enkelt sätt. I svåra ekonomiska lägen i kommunen kan ramminskning bli effekten av tilldelade specialdestinderade statsbidrag. "Skolan klarar sig ändå." "behöver mer pengar." 10 Känner inte till att vi inte sökt bidrag om möjlighet förelegat. 8 Vissa förändringar blir beständiga. Men det blir ekonomiska problem eftersom statsbidragen inte alltid används till klara, definierade projekt utan ofta innebär start av verksamhet som sedan skall finansieras på annat sätt. 8 Helt avgörande är vilken typ av verksamhet och graden av finansiering som bidraget är avsett för. Planeringen kan bli ryckig och inte helt genomtänkt p.g.a. nytt bidrag. 8 Den tänkta effekten kvarstår ofta, men i mindre omfattning än planerat, då prioriteringar ofta äter upp de tänkta/planerade satsningarna. På fråga 10 utgör den ofta mycket kraftiga styrningen ett påtagligt hinder. 10 Även alternativ 2 och 3 är betydelsefulla I de fall vi fått specialdestinerade bidrag kvarstår ofta verksamheten efter det att bidraget upphört. Inställning till specialdestinerade statsbidrag i kommunens politiska ledning Politiska intresset stort vad gäller effekter etc. för den egna kommunen. Vi hanterar detta i allmänhet i budgetunderlag och andra analyser. Däremot uppfattar jag inte att det politiska intresset är stort vid själva bidragsansökan. Detta gäller bidrag som kommer till kommunen centralt för vidare fördelning. Bidrag som söks och går direkt till verksamheter (nämnder) har jag ingen uppfattning om. Min uppfattning är att det i princip skulle vara politiskt omöjligt att inte ta i anspråk specialdestinerade bidrag. Däremot finns en irritation över statlig inblandning i kommunala ansvarsområden. Förekomsten leder till ett grupptryck att nyttja detta, som befrämjas av specialintressen och partikonkurrens. Den politiska ledningen är irriterad över dessa bidrag eftersom man anser att de stör kommunens planering och styr kommunen. Man tycker att detta stör det lokala självstyret. Den borgerliga majoriteten accepterar specialdestinerade statsbidrag för arbetsmarknadsåtgärder/flyktingmottagning och annat liknande som man ej anser vara en statlig angelägenhet. I övrigt anser man att det skall vara generella bidrag för att inte göra våld på det kommunala självstyret. Intresset enligt 14 och 15 avser främst Wärnerssonpengarna där kommunen "förskotterat" för en del insatser. Vissa skiljaktigheter förekommer mellan nämndpolitikerna (social- utbildnings- och fritidsnämden) och kommunstyrelsen vad gäller t.ex. LSS-bidrag, max-taxa inom barnomsorgen då budgetramar ska fördelas. Från nämndföreträdarna hävdas att sådana bidrag oavkortat ska tillföras nämnderna. Från kommunstyrelsen kan hävdas att hänsyn tagits till bidrag när ramtilldelning skett. Var sanningen riktigt ligger kan diskuteras men enligt min mening har nog nämnderna kompenserats till fullo. Vad gäller Wärnerssonpengarna till skolan, så har de självklart gått direkt in i skolverksamheten. Specialdestinerade bidrag är svåra att säga nej till, då de skapar förväntningar om mer/bättre verksamhet hos befolkningen. 15 Ingår som en naturlig del av förutsättningarna för budget och finansplaner. Gäller i synnerhet när nya riktade statsbidrag tillkommer eller när statsbidrag upphör. Besvärande för den pol ledningen när regeringsföreträdare framför synpunkter om olika verksamheter som får våra verksamhetsföreträdare att tro att "stadsbidragspåsen" består av ett antal specialdestinerade bidrag som utan någon helhetsbedömning skall tillfalla olika områden. 13 I dialog. Bra samarbete råder. Majoriteten anser allt som oftast att det kommunala självstyret urholkas till följd av specialdestinerade statsbidrag. "Härtill är vi nödd och tvungna". 13 De specialdestinerade statsbidragen får inte inverka på den politiska ledningens prioriteringar. Ofta leder det till att kommunen måste tillskjuta egna medel. Ett utökat verksamhetsutrymme tas naturligtvis tacksamt emot. Däremot är det inte så intressant var tillskottet kommer ifrån. Säg den kommun som "vågar" säga NEJ TACK till t.ex. max-taxa inom barnomsorgen! En allmän reflektion: Jag är synnerligen skeptisk till denna undersökning och mycket orolig för hur resultatet kommer att användas. Många av frågorna är en forskningsuppgift som ännu ingen gått i land med. Värdet av våra uppfattningar är svårbedömt. Frågan om styreffekten i specialdestinerade statsbidrag är viktig och behöver en seriös utredning. Jag är mycket bekymrad över detta och hoppas att utredningen vid sidan av denna enkät ställer högre krav på sitt underlag. Min uppfattning är att nämndens politiker är mer intresserade av specialdestinerade statsbidrag än kommunens politiska ledning (kommunstyrelsen). Att jag inte nåtts av så många signaler från politiker rörande statsbidragen kan kanske tolkas som att intresset och diskussionerna hos politikerna är lågt. Kan tyvärr inte besvaras. Alla kommuner har dålig ekonomi, varför den politiska ledningen kan uppfatta det som givet att alla bidrag skall sökas (gäller även EU). Detta oberoende av behovet. 13 Då specialdestinerade statsbidrag oftast är förenade med krav på viss finansiell motprestation är intresset svalt. Det finns inte pengar i kommunen. Jobbar inte på ledningsnivå Generella statsbidrag med avsiktsförklaring Eftersom skola, vård och omsorg utgör en betydande andel av kommunens budget har Perssonpengarna kommit dessa verksamheter till del. Kanske inte alltid i form av tillskott utan med lägre kostnadsreduceringar än vad fallet skulle ha varit utan Perssonpengarna. Perssonpengarna medförde lägre besparingskrav på verksamheten. Det tillskott av resurser som denna typ av bidrag medför gör det möjligt att göra större insatser inom de utpekade områdena, men de betraktas eller jämställs med andra typer av intäkter. 18 Minskat elevantal gör att omfördelning mellan resurser sker till äldreomsorg. Dessa medel har alltid fördelats till den verksamhet som medlen var avsedda från regeringens sida. Allmänt kan sägas att tillskotten självklart haft betydelse för finansiering av nämnda verksamheter. Men i våra budget underlag och sedermera KF:s budgetbeslut urskiljs inte dessa/sådana tillskott. De totala intäkterna (skatter, generella statsbidrag) behandlas där mer samlat vid prioritering och resursfördelning. Hade inte Perssonpengarna tilldelats kommunerna hade det blivit stora förändringar i negativ riktning. Höjningen av de generella statsbidragen har naturligtvis medfört ett tillskott till kommunens största verksamhet. Detta hade enligt min uppfattning skett oavsett om någon nationell avsiktsförklaring avgetts eller inte. Ett resultat av "det momunentala svamlandet" i rikspartier. Det har därmed inte konsoliderat ekonomer. Avindexieringen medför istället en ny belastning av ekonomin i flera fall. Föredrar generella värdebeständiga statsbidrag med utvecklingshänsyn till landets ekonomiska utveckling. I och med att kommunens befolkning ökar, så måste nya resurser ständigt tillföras skola, vård och omsorg. Därför kan det ibland vara svårt att urskilja härkomsten av tillskotten. När Perssonpengarna kom var kommunens budget underbalanserad. Skola och omsorg hade fått större resursökningar än vad kommunen som helhet fick, så egentligen hade kommunen redan gjort det som Perssonpengarna avsåg. Dessa pengar har i praktiken gått till att minska kommunens underskott. Första året med Perssonpengarna skedde ingen påtaglig förändring vilket skedde kommande år. Utan dessa bidrag hade sparbeting (ytterligare) belastat verksamheterna. 19 Förändring så till vida att verksamheten ej behövt förändras så mycket p.g.a. minskad ekonomi. Skolan har i större utsträckning varit bättre än äldreomsorgen på att argumentera för ökade resurser med åberopande av Perssonpengarna. Finns ingen alternativ utveckling att jämföra med! Huvuddelen av kommunens budget går till vård, skola och omsorg. Hade statsbidragen inte ökat hade dessa verksamheter fått mindre resurser. Min uppfattning är att Perssonpengarna gjorde att kommunen kunde behålla den verksamhet som fanns och inte göra några stora nedskärningar som annars skulle ha vidtagits därför att vi fått fler elever i skolan och fler äldre med behov av omsorg. Perssonpengarna bidrog till att det inte krävdes ytterligare åtstramningar inom skola och inom vård och omsorg. Bidrog till att klara viss del av volymökning. Det har förekommit många generella neddragningar av de generella statsbidragen s.k. "Personskatt". Perssonpengarna har på så sätt minskat "Persson-skatten". Nettoeffekten för verksamheterna har således inte påverkats så mycket. Hade Persson-skatten inte kompenserats hade verksamhetsneddragningarna blivit påtagliga. 18 Det hade de fått även utan Perssonpengar. (17) Inte direkt, men alla tillskott hamnar där. Vi fördelar inte resurserna utifrån statens direktiv om vi inte är tvingade till detta. Vi lägger resurserna där de behövs utifrån politikernas önskemål. 17 Inte själva detaljökningen inom skiktet statsbidrag. Däremot om ett ökat utrymme skapats, har de slussats vidare till berört område. Det har varit svårt att följa upp Perssonpengarna. kunde Perssonpengarna till skolan identifieras och kom skolan till del. Därefter kan inte bedömas hur de påverkar resursfördelningen till respektive nämnd. Bifogar separat skrivelse med kommentarer. 19 Endast som pengarna tillfördes kommunen. Budgetförstärkning inom förskola - skola med inriktning mot barn med särskilda behov. Villkor som oförändrad resursfördelning är omöjliga för en kommun som måste banta för att klara balanskravet i ekonomin. Då skulle man vilja använda statsbidraget för att mildra effekterna i stället. 17 Kan ej jämföra skillnaden på just detta och övriga åldersrelaterade statsbidrag. 19 Har haft stor "psykologisk" effekt. Konstruktionen av statsbidraget innebär att den generella delen förstärks. Det är politikerna som ska göra prioriteringarna av de faktiska behoven och gör också detta. Mycket av Perssonpengarna har gått till att bibehålla standarden inom skolan. Löneökningar har "ätit upp" mycket av tillskottet. Jag är ny som fc i kommunen och har inte heller arbetat som fc. Perssonpengarna gav en per capita höjning generellt vid kommunens skolor, men det är svårt att avgöra i vilken utsträckning den höjningen kan härledas till detta bidrag. Personaltätheten har dock inte sjunkit till nivåerna före Perssonpengarnas införande. Kan ej svara för Perssonpengarna. Däremot på statsbidrag, t.ex. Wärnerssonpengar. Det gjordes en renovering av skolbyggnader som hade gjorts oavsett Perssonpengarna Det är betydligt svårare att följa upp effekter av generella bidrag för olika verksamheter. Specialdestinerade bidrag inom skolverksamheten är lättare att följa upp och ger bättre effekt inom avsedd verksamhet. Äldreomsorgen har utökats p.g.a. ökande andel äldre. Inga ökningar per capita. Svårt att relatera Perssonpengarnas betydelse till andra påverkbara faktorer i den ekonomiska verksamheten. Vissa medel kommer till - andra dras bort t ex i generellt sparbeting. Det sker ständiga budgettillskott till dessa verksamheter oftast mer än statsbidragens omfattning. Det är därför svårt att ange vad som är vad. Min uppfattning är att de riktade bidragen i högre utsträckning innebär förändring/utveckling. Denna enkät var inte helt enkel att svara på! Hade ambitionen att avge ett snabbt svar men det blev tyvärr inte. 19 Däremot har verksamheter kunnat bevaras intakta. 19 Utökade resurser har tillskjutits, men ej "öron-märkta" som Perssonpengar. Mindre resurser i kommunen hade naturligtvis inneburit mindre resurser till äldreomsorgen. 19 För skolan. Perssonpengarna har fört med sig att vi har fått fortsätta vårt utvecklingsarbete trots underskott i förvaltningens budget. Förändring är ett starkt ord - men vi har i varje fall kunnat förstärka personalen på de mest utsatta ställena. Den psykologiska effekten av de så kallade Perssonpengarna skall heller inte underskattas. Man ser våra svårigheter. Någon bryr sig. Perssonpengarna har inneburit mindre nedskärningar än vad som skulle ha skett utan detta tillskott. 18 Utökning i ringa omfattning. Då pengarna betalas ut i det generella statsbidraget är det svårt för socialnämnden att få något resurstillskott i motsvarande omfattning. Enkäten ifylld av - om annan än adressaten Befattning _ Telefon (riktnr och abonnentnr) Datum för enkätens ifyllande: I nuvarande funktion, antal år _I totalt, antal år_ B. Ekonomisk betydelse av specialdestinerade statsbidrag Med specialdestinerade statsbidrag följer i många fall krav på finansiella motprestationer. Förekommer det att dessa krav kommer i konflikt med statens generella, ekonomiska styrning? 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta 3. Specialdestinerade statsbidrag är vanligen förenade med olika villkor för den avsedda verksamheten. Förekommer det att dessa villkor kommer i konflikt med kommunens egna mål eller planer för den aktuella verksamheten? 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta Utgör specialdestinerade statsbidrag ett ekonomiskt nettotillskott för avsedd verksamhet om hänsyn tas till samtliga kostnader för investering och drift? 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta 5. Medför specialdestinerade statsbidrag som regel omprioriteringar vilka berör annan verksamhet i kommunen än den som bidraget avser? 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta 6. Skriv gärna kommentarer till svaren på fråga 2 - 5 Resultat och effekter av specialdestinerade statsbidrag Vilka är de vanligaste effekterna av specialdestinerade statsbidrag på kortare sikt, d.v.s. ? Flera svar får anges. 1 Omprioriteringar i budgeten 1 Planlagda insatser tidigareläggs 1 Nya eller ändrade och tidigare ej inplanerade insatser initieras 1 Andra resultat och effekter. 1 Inga tydliga resultat och effekter 1 Jag har ingen uppfattning om detta 8. I de fall som de specialdestinerade statsbidragen har upphört, vilka är de vanligaste effekterna på litet , d.v.s. eller längre? Flera svar får anges. 1 Eventuella omprioriteringar i budgeten kvarstår 1 Eventuella verksamhetsändringar kvarstår 1 Andra resultat och effekter. 1 Inga tydliga resultat och effekter 1 Jag har ingen uppfattning om detta 9. Förekommer det att kommunen avstår från att söka specialdestinerade bidrag i de fall det är aktuellt att ansöka om sådana? 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta 10. I de fall kommunen avstår från att söka specialdestinerade statsbidrag, vilket är det viktigaste skälet till att kommunen avstår? Endast ett svar får anges. 1 Bidragskraven kommer i konflikt med planerad/beslutad verksamhet i kommunen 2 Bidraget bedöms inte leda till ett ekonomiskt nettotillskott i kommunens budget 3 Erforderliga resurser för att administrera bidragsansökan saknas i kommunen 4 Annat skäl. 5 Jag har ingen uppfattning om detta 11. Skriv gärna kommentarer till svaren på fråga 8-10 Inställning till specialdestinerade statsbidrag i kommunens politiska ledning Dessa frågor rör den uppfattning tjänstemän på ledningsnivå har om den politiska ledningens direktiv i frågor om specialdestinerade statsbidrag. Vilket allmänt intresse har kommunens politiska ledning visat för specialdestinerade statsbidrag? 3 Litet eller inget intresse 4 Jag har ingen uppfattning om detta 13. Har kommunens politiska ledning den huvudsakliga inställningen att specialdestinerade statsbidrag ska tas i anspråk? 1 Ja, i princip 3 Nej, knappast 5 Jag har ingen uppfattning om detta 14. Önskar den politiska ledningen en analys av hur de specialdestinerade statsbidragen påverkar kommunens planer för den avsedda verksamheten? Avser när det är aktuellt med bidragsansökan 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta 15. Önskar den politiska ledningen en analys av hur de specialdestinerade statsbidragen påverkar kommunens budget för den avsedda verksamheten? Avser när det är aktuellt med bidragsansökan 1 Ja, ofta 2 Det förekommer, men är mindre vanligt 4 Jag har ingen uppfattning om detta 16. Skriv gärna kommentarer till svaren på fråga 12-15 Generella statsbidrag med avsiktsförklaring En särskild form av ekonomisk styrning är den förstärkning av resurserna till skolan, vården och om-sorgen som infördes via ett tillskott i det generella statsbidraget till kommunerna, de så kallade Perssonpengarna. En del av detta medelstillskott är åldersrelaterat. Åldersrelaterade delen av ovannämnda medelstillskott Har den åldersrelaterade andelen av medel inom det generella statsbidraget slussats till kommunens insatser inom skola, vård och omsorg? 1 Ja, i stor utsträckning 2 Ja, i viss utsträckning 3 Inte i nämnvärd utsträckning 4 Nej, knappast 5 Har ingen uppfattning om detta Medelstillskottet i sin helhet Har "Perssonpengarna" (se ovan) medfört att kommunens verksamhet inom äldreomsorg respektive skola erhållit utökade per capita-resurser? 3 Jag har ingen uppfattning om detta Jag har ingen uppfattning om detta 19. Har "Perssonpengarna" (se ovan) medfört förändringar inom kommunens verksamhet för skola, vård och omsorg? 1 Ja, i stor utsträckning 2 Ja, i viss utsträckning 3 Inte i nämnvärd utsträckning 4 Nej, knappast 5 Jag har ingen uppfattning om detta 20. Skriv gärna kommentarer till svaren på fråga 17-20 _ Kontrollera att ni svarat på alla frågor. Lägg blanketten i det portofria svarskuvertet och posta det , dock till SCB. Tack för Er medverkan! Dnr 2001:164 (4) Ansvarig för kommunens äldreomsorg Ansvarig för kommunens skolverksamhet Enkätundersökning om specialdestinerade statsbidrag revisorer granskar statens styrning av verksamheter som bedrivs i kommuner. Som ett led i detta arbete studeras statens påverkan via de specialdestinerade statsbidragen, ibland även benämnda riktade statsbidrag. Vi ber nu om din hjälp med att fylla i bifogade enkät. Tjänstemännens uppfattning är viktig För att förstå hur de specialdestinerade bidragen i praktiken påverkar den kommunala verksamheten är det viktigt att få del av uppfattningar bland dem som arbetar i den kommunala planeringen. Enkätfrågorna avser att belysa hur staten via de specialdestinerade statsbidragen inverkar på kommunens ekonomi och verksamhet i sin helhet samt för områdena skola och äldreomsorg. Syftet är att belysa olika uppfattningar hos tjänstemän på ledningsnivå med olika ansvarsområden. Avsikten är däremot inte att ge en exakt bild av alla förhållanden. Vi ber er svara snabbt revisorer har uppdragit åt () att samla in uppgifter från de kommunala tjänstemännen via en enkät. Därför sänder SCB nu ut en enkel enkät till ansvariga för respektive verksamhetsområde i ett urval av kommuner. Detta urval är gjort så att en god representativitet för hela riket ska erhållas. För att få tillförlitliga resultat är det viktigt att vi erhåller svar från just de som blivit utvalda till undersökningen. Eftersom frågorna avser er översiktliga uppfattning av förhållandena kan ni svara direkt, d.v.s. inget särskilt utredningsarbete behöver ligga bakom era svar. Vi ber er därför svara på enkäten och skicka den ifyllda blanketten till SCB i det bifogade svarskuvertet. hoppas vi kunna få era svar. Svaren kommer endast att redovisas på riksnivå. Vill Du veta mer? - kontakta oss gärna På andra sidan av detta brev redovisar vi kort revisorers verksamhet samt bakgrunden till denna enkätundersökning. Önskar ni ytterligare information så kontakta gärna någon av oss på som arbetar med dessa frågor. Vi tackar på förhand för er medverkan. revisorer granskar statlig verksamhet revisorer ska påtala otillfredsställande förhållanden och verka för en god hushållning med statens medel. Revisorernas granskningar utgår från riksdagsbeslut och är inriktade på hur regeringen, myndigheter och statliga bolag genomför sina åtaganden. Statens styrning av verksamheter i kommuner beslutade revisorer om att granska statens styrning av verksamheter som bedrivs i kommuner (förstudie /01:16 Statens styrning av verksamheter i kommuner). Syftet var att inom olika politikområden granska hur nationella mål genomförs i kommunernas verksamhet samt effekterna av den statliga styrningen. Med denna inriktning granskas livsmedelstillsynen, skolområdet och äldreomsorgen. Dessa ämnen utvecklas i form av tre separata granskningar. Därefter har revisorerna för avsikt att redovisa en samlad bedömning och slutsatser i fråga om statens styrning av verksamheter i kommunerna. Bakgrunden till revisorernas beslut om att granska statens styrning av verksamheter i kommunerna är de förändringar som har genomförts inom den offentliga sektorn med nya styrformer och förändrat huvudmannaskap. Förändringarna har i stor utsträckning inneburit att kommuner och landsting har övertagit ansvaret för att genomföra statligt reglerad verksamhet inom omfattande politikområden. Ramarna för hur ansvaret ska fördelas mellan staten och kommunerna regleras regeringsform samt kommunallagen (1990:900). Dessutom finns speciallagstiftning för olika områden, ofta av ramlagskaraktär. Sådan lagstiftning måste ofta kompletteras med förordningar, föreskrifter, allmänna råd och rättspraxis. Den rättsliga regleringen är själva grunden för samhällets åtagande inom olika områden enligt beslut. Därutöver kan staten styra verksamheten i kommunerna med hjälp av ekonomiska styrmedel och även med s.k. informationsstyrning. Kommunerna och statens ekonomiska styrning I ekonomiskt avseende påverkar staten kommunerna generellt via det kommunala utjämningssystemet, det generella statsbidraget, finansieringsprincipen och kravet på budgetbalans. Därutöver kan staten påverka kommunernas verksamhet och ekonomi via specialdestinerade statsbidrag. Dessa avvecklades 1993 då de bl.a. ersattes av det kommunala utjämningssystemet och det generella statsbidraget. har emellertid de specialdestinerade bidragen åter ökat. Dessa bidrag kan vara av skilda slag och är vanligtvis tidsbegränsade samt förenade med villkor. Ett exempel på specialdestinerade statsbidrag är det stöd till anhöriginsatser som infördes i anslutning till den nationella handlingsplanen för äldreomsorgen 1998. Ett annat exempel är det stöd till utökad personal i skolan som infördes . har ekonomiskt stöd också utgått till byggande av äldrebostäder. Ia Lönngren Lyberg, i , Thunved, f.d. hovrättslagman , Ombudsmän - JO Nationella mål i kommunernas äldreomsorg - Sammanställning av remissyttranden revisorers rapport mål i kommunernas äldreomsorg (rapport /02:15) har remissbehandlats.