frsrdg · GQ04NR1 · 2003-01-01 00:00:00 — uppmanas i den förstnämnda rekommendationen att skapa ett överordnat organ som utarbetar ett handlingsprogram för hur den nordiska språkgemenskapen kan värnas och utvecklas , att överväga finansieringen av nordiska lektorat, att utarbeta en "språk- och kulturportal" där nordiska intressenter kan finna länkar till Internetsajter av relevans för språk, kultur och undervisning för att skapa en nordisk dimension i undervisningen, att utbygga finansieringen av utvecklingen av läromedel, t.ex. genom att inrätta en språkläromedelsfond, att tillse att de fragmenterade resultaten av de nordiska ordboksprojekten blir samlade i en elektronisk ordbok, som görs tillgänglig på Internet, samt att utvidga samarbetet om utveckling av andra språkteknologiska redskap, som t.ex. översättningsprogram, skrivstöd- och språkkontrollprogram samt tal- och textdatabanker. I den andra rekommendationen uppmanas regeringarna att säkra kunskapen om såväl de skandinaviska som de västnordiska språken och finskan genom skolans läroplaner samt att ställa krav på viss kunskap om nordiska språk och nordisk kultur i lärarutbildningen. Utskottets talesman påpekade i debatten att den nordiska språkförståelsen och språkgemenskapen, som är nyckeln till utvecklande av nordisk identitet och självförståelse, är utsatt för hård konkurrens från engelskan. Det talades om språkens domänförluster, att de upplevs som obrukbara och tappar terräng där ny kunskap och ny teknologi utvecklas. Vetenskapliga artiklar, avhandlingar och disputationer sker ofta på engelska. Bevarande av nordisk språkförståelse är en viktig del av försvaret av nordisk kultur i då globaliseringstendenser kan hota denna. Inom skolan, där det traditionellt undervisats om grannländernas språk och litteratur, har det dessvärre skett en nedprioritering. Det finns behov av en uppdatering av nordbornas kännedom om varandras språk, och därför rekommenderas skapandet av ett överordnat organ som har ansvar för den nordiska språkgemenskapen och att ministerrådet etablerar ett handlingsprogram för att värna och utveckla denna. Betydelsen av den nordiska språkförståelsen har ofta understrukits i debatterna kring nordiskt TV-samarbete. TV har en stor plats i nordbornas dagliga liv och utvecklar språk och kultur genom de program som erbjuds. De engelskspråkiga kommersiella kanalernas dominans är därför betänklig från synpunkten att värna om nordisk kultur och nordiska språk. viktigt att säkra ett utbud av nordiskt producerade program för ungdom. Frågan om nordisk sebarhet för TV har i olika skepnader funnits på rådets dagordning . Samarbetet inom Nordvision har fungerat och innebär att man tillsammans producerar 2 300 Nordvisionrelaterade program. Alla försök att komma längre, med målsättningen att nordbor skall kunna se sina grannländers public service-TV, har stupat på upphovsrättsliga avtal, tekniska standarder etc. Det kan erinras om att EU har delvis samma problem som . Någon inre marknad för TV-tjänster har inte kunnat genomföras i på grund av begränsningar i upphovsrättsliga avtal och skillnader i tekniska standarder för sändningar. Medborgare i andra medlemsstater kan inte abonnera på utländska plattformar eftersom dessa inte innehar rättigheter för medlemsstaten i fråga. Rättigheter för sändningsverksamhet säljs nämligen endast på nationell nivå. I en rapport från pekas på vikten av att verka för en inre marknad för digital-TV och att strikta nationella avtal om upphovsrätt inte får vara till hinder för en television utan gränser. Personer bosatta inom EU måste kunna abonnera på tjänster som är tillgängliga i samtliga medlemsstater. Här har och EU parallella intressen, och rådet bör kunna gå i bräschen för att lösa detta på nordisk nivå för att i ett längre perspektiv få till stånd en bredare europeisk lösning. Mot bakgrund av debatten i dessa frågor vid sessionen i och ett möte mellan dåvarande och kulturministrarna väckte mittengruppen ett medlemsförslag som efter utskottsbehandling utmynnade i en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att samarbeta kring ökade möjligheter att motta de övriga ländernas public service-kanaler. Vidare rekommenderas regeringarna att innan de analoga sändningarna upphör genomföra förhandlingar som säkrar att alla avtal om upphovsrätt och teknik på området är färdiga senast innan de analoga sändningarna upphör. Vid remissbehandlingen av förslaget uttalade TV-bolagen i , och skepsis mot förslaget, särskilt vad gällde lagstiftning om digitala sändningar. Utskottets talesman vid sessionen erinrade om alla misslyckade försök att möjliggöra för nordbor att se varandras TV-program i och om alla löften från ansvariga ministrar. Vissa positiva signaler kan dock noteras genom att det öppnats för bilaterala överenskommelser mellan åtminstone två av de nordiska länderna. Sålunda har ministerierna i och genom en arbetsgrupp kunnat enas om en gemensam digitalteknik, som blir allnordisk. Upphovsrättsinnehavarna har också kunnat enas så att inga hinder finns att sprida de digitala TV-sändningarna i kabelnäten i och . Detta avtal anses bevisa att problemen kan lösas praktiskt om det finns politisk vilja. Kulturministrarna ansåg att det knappast fanns behov av en ny utredning av frågan, men ville inte motsätta sig samarbetsministrarnas förslag att igångsätta ett utredningsarbete som underlag för politiska överläggningar och ställningstaganden till önskemålen om ökade möjligheter att se de nordiska ländernas TV. Samarbetsministrarna utsåg ambassadör till utredningsman. Den utmaning som med 10 nya medlemsländer kommer att innebära för de nordiska länderna medför ett starkare behov av regionalt samarbete i de nordliga områdena. har de nordliga delarna av unionen och dess närområden kommit en god bit på väg genom de program som går under samlingsbeteckningen den Nordliga dimensionen. Vid session i lade en arbetsgrupp fram en rapport om den Nordliga dimensionen. Rapporten pekade ut prioriterade problemställningar och lade stor vikt på att lyfta fram vad som behöver göras för att den Nordliga dimensionen skall kunna förverkligas, med tyngdpunkt särskilt på parlamentarikernas roll. Den Nordliga dimensionen kan primärt ses som ett politiskt begrepp, vars syfte är att utgöra en ram och allmän inriktning för att dra uppmärksamheten till de speciella förhållandena och frågorna i nordligaste och vikten av att stödja utvecklingen av samarbetet med nordvästra . Det övergripande målet med den Nordliga dimensionen är att främja politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen och därigenom stärka säkerhet, stabilitet och en hållbar utveckling. Efter kommer det att bli än viktigare att bibehålla och vidareutveckla alla tillgängliga samarbetsformer med . Den Nordliga dimensionen syftar också till att vara en funktionell struktur för att främja samordningen mellan olika aktörer och aktiviteter. För att utveckla den Nordliga dimensionen krävs bl.a. större ansträngningar för att göra konceptet operativt och för att skapa samband och sammanhang mellan de politiska ambitionerna och de administrativa strukturerna ett ökat tryck från politiskt/parlamentariskt håll för att främja och stödja förverkligandet av den Nordliga dimensionen på såväl nationell, regional, subregional som lokal nivå säkra alla parters åtagande och ansvar för de olika projektens genomförande stärka samsynen och samordningen mellan de olika aktörerna och aktiviteterna. arrangerade i samarbete med ryska federationsrådet och ryska statsduman en parlamentarisk workshop i om den Nordliga dimensionen. Det övergripande syftet var att stimulera till diskussion om vad parlamentarikerna kan göra för att främja och driva på det praktiska förverkligandet av den Nordliga dimensionen. Detta genomfördes dels genom en belysning av den nuvarande politiska processen, dels genom en genomgång av vilka praktiska resultat som uppnåtts, dels genom analys av vilka framtida utmaningar som väntade. I riktlinjerna för arbete anförs att insatser skall göras för att den Nordliga dimensionen skall kunna implementeras och få ett praktiskt genomslag i vardagen. Såväl som kommer att intensifiera sina aktiviteter inom den Nordliga dimensionen. I det danska EU-ordförande-skapets riktlinjer för utarbetandet av en ny handlingsplan för 2004-2006 för den Nordliga dimensionen har kommissionen lagt fram ett konstruktivt förslag om de regionala organisationernas medverkan. har genom sitt deltagande i parlamentarikerkommittén för fått möjlighet att lämna sina synpunkter på handlingsplanen. har tillsatt en arbetsgrupp med uppgiften att utarbeta förslag till strategi för att utveckla samarbetet mellan och andra regionala samarbetsorganisationer och länder inom ramen för den Nordliga dimensionen i EU. Rådet kommer att nära följa detta arbete, och ett gemensamt möte mellan och planeras. Vidare kommer kontakterna med att utvecklas liksom kontakterna med , inte minst för att följa upp den tidigare nämnda workshopen i . För att ytterligare understryka frågans vikt har presidium utsett en särskild rapportör för frågor rörande den Nordliga dimensionen. Presidiet utsåg den danske presidieledamoten till uppdraget. Huvuduppgift är att löpande följa utvecklingen och löpande orientera presidiet om den Nordliga dimensionen. En särskild rapport kommer att läggas fram till rådets session i . om nordisk demokrati, anordnade en temakonferens i . Årets temakonferens ingick som ett led i firandet av rådets 50-årsjubileum och hade demokrati som tema. Presidiet fann det naturligt att under jubileumsåret fokusera på de nordiska demokratiernas tillstånd men även att rikta blicken framåt och diskutera vilka faktorer som kommer att påverka demokratin, hur nutidens utmaningar påverkar det framtida . Temamötet uppdelades på tre block, ett om den nordiska välfärdsstaten och demokratin, ett om nordiska värden i en globaliserad värld och ett i form av en paneldiskussion mellan de olika partigrupperna på temat "Nordisk demokrati och globalisering - hur bör de nordiska demokratierna se ut ? Deltagare i temakonferensen var, förutom medlemmar andra nordiska parlamentariker och regeringsrepresentanter, ett trettiotal internationella gäster som representerade , , , , British-Irish Inter-Parliamentary Body (BIIPB) samt federationsrådet och statsduman i . De mest uppmärksammade anförandena hölls av president och förre statsministern , den senare på temat som rollmodell för nya demokratier. president gjorde en exposé över de utmaningar demokratin i de nordiska länderna står inför, såsom globalisering och marknadsliberalism, försvagningen av de politiska partierna, det demokratiska underskott som följde av det växande Europasamarbetet och övrigt internationellt samarbete, framväxten av nya rörelser och opinioner och massmediernas ökade inflytande, men ocså de möjligheter som ligger i den nya informationsteknologin och ökad användning av folkomröstningar både nationellt och lokalt. delade ej presidentens syn på globaliseringen och internationaliseringen såsom ett hot mot den nationella demokratin. Världen var inte bättre förr, inte ens för oss i . Vår nordiska modell hade sitt värde när mer ambitiösa modeller inte var möjliga. Bildt erinrade om sitt tidigare uttalande att riskerade att utvecklas till ett reservat för tilltagande irrelevant retorik. Rådet har dock hittat nya former och villkor för en gemenskap som alla upplever som viktig - en starkare betoning av det europeiska samarbetets nordliga dimension. Sessionen kom, inte minst i medierna, att präglas av . Den inleddes med ett högtidligt öppningsmöte i närvaro av de nordiska statsöverhuvudena, de nordisk talmännen och tidigare presidenter i rådet. Gratulationer framfördes av bl.a. och ryska federationsrådets talmän, president, statsminister och EU:s miljökommissionär. deltog samtliga vid en festföreställning på nationalopera, varvid Nordiska rådets priser delades ut. Litteraturpriset tilldelades den norske författaren , musikpriset den färöiske tonsättaren , natur- och miljöpriset den norske filosofen och det, åtminstone , nyinrättade filmpriset den finländske regissören . Statsministrarnas redogörelse och generaldebatt Då från skulle överta ordförandeskapet i presenterade statsminister det svenska ordförandeprogrammet för . Programmet har rubriken . Det gäller en integration i fyra nivåer. Först och främst en integration inom våra egna länder. Vi måste se till att de som kommit till våra samhällen som flyktingar och som invandrare också fullt ut integreras, att de får en möjlighet att delta i arbetslivet, att tillägna sig våra respektive språk och att de skyddas mot diskriminering och övergrepp. Den andra nivån för integration gäller mellan de nordiska länderna, där det finns kvardröjande problem alltifrån regelverk i socialförsäkringar till gränshandel och inte minst skattefrågor, dvs. att fullfölja arbetet med nordbornas rättigheter. Den tredje nivån är integration med närområdet, att fullt ut utveckla den möjlighet som representerar, där de baltiska staterna och snart kommer att vara medlemmar. Slutligen gäller det integrationen mellan och i meningen ett växande EU, alltså integration inom länderna av individernas rättigheter och möjligheter, en integration mellan länderna, en integration mellan och närområdet och en integration mellan och hela den växande Europeiska unionen. Statsministerns tal lovordades som spännande och visionärt av den socialdemokratiska gruppens danske talesman, som dock även tog upp en debatt om stängningen av . besked blev att i och med att den första reaktorn stängts hade processen börjat men att man innan man stängde den andra måste vara säker på en strömförsörjning som fungerar för . Frågan var lite mer mångfasetterad än bara en diskussion om kärnkraften; det gällde också att fasa ut det skadliga kol- och oljeberoendet. Flera talare tog utgångspunkt i anförande och behandlade integration av minoriteter, t.ex finskspråkiga i , invandrares möjligheter på arbetsmarknaden i de nordiska länderna, nordbornas rättigheter inklusive den nordiska språkkonventionen, perspektiv inför EU:s kommande utvidgning och problemen i närområdet. Den norske samarbetsministern framhöll att det långvariga arbetet gentemot för att få till stånd en nordisk informationspunkt i skall fortsätta. Även vid 54:e sessionen följde man den praxis som grundlagts vid 48:e sessionen med spontana frågor enligt förebild från riksdag. Frågorna besvarades av samarbetsministrarna, för svensk del av . Ett stort antal svenska rådsmedlemmar tog tillfället i akt att ställa frågor och få spontana svar av samarbetsministrarna. De ämnen som togs upp av frågeställarna var bl.a. samarbete med för att stoppa människohandel, minoritetsfrågor, däribland samernas och finska språkets ställning i , gränstrafiken , Kvarkentrafiken, skattefrågor i , , internordisk färdtjänst, EU:s konvent samt nordisk grannlands-TV. Huvudtema på 54:e session var gränshinderfrågorna. Andra viktiga teman var EU:s regionalpolitik, rasism och integration, människohandel och kriminalitet, utslagning på arbetsmarknaden och en framtida arbetsbrist, bärkraftig utveckling samt kommunikation-mobilitet-forskning. Debatterna i sin helhet återfinns i det tryckta protokollet från sessionen. Även den fullständiga texten till frågorna och svaren återfinns i det tryckta protokollet. presidium består av en president och högst 12 andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt tillser att rådets verksamhet samordnas med verksamhet i de nationella parlamenten och internationella organisationer. Presidiet behandlar även budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Det sistnämnda har i hög grad präglat presidiets verksamhet . Medlemmar av presidiet har sålunda besökt och för en konferens om den Nordliga dimensionen samt och andra organisationer i samt även deltagit i Baltiska församlingens 21:a och 22:a sessioner i respektive . deltog medlemmar av rådet i en konferens om livsmedelssäkerhet i , arrangerad i samarbete mellan , och interparlamentariska församling. Svenska representanter i presidiet har varit , , och . Nuvarande svenska medlemmar i presidiet är och . Viktiga ärenden som presidiet förde fram till sessionen var ministerrådsförslaget om nordiska samarbetets budget samt redogörelse för planerna för det nordiska samarbetet och ministerrådsförslaget om uppföljning av rapporten . En av presidiets viktigaste åtgärder har varit att öka pressen på regeringarna att undanröja gränshinder i . Presidiet ställde sig bakom de förslag som framlades av ambassadör och underströk också invandrarnas plats i det nordiska samarbetet och vikten av att nordiska avtal även omfattar de "nya" nordborna. På förslag av presidiet antog rådet en rekommendation om stöd av demokratiutvecklingen i . Rådet uppmanade att ta initiativ till en givar- och biståndskonferens för att bättre kunna prioritera och samordna de många projekt och förslag som finns för att få till stånd en gynnsam utveckling i . Rådet underströk också betydelsen av att upprättar ett informationskontor i . Utgångspunkt för presidiets diskussion om hade varit en rapport om enklavens situation utarbetad av riksdagsledamoten . I rapporten framhålls att miljösituationen i är katastrofal. Hälsoläget för befolkning är, enligt rapporten, också mycket dåligt. Befolkningen minskar då dödligheten överskrider nativiteten. Antalet hiv-smittade är det högsta i och sex gånger högre än i övriga . Det största hälsoproblemet anses dock tbc orsakat av resistenta bakteriestammar vara. I samband med nyheten om mordet på uttalade presidiet att genom sin verksamhet vill bidraga till och stödja en positiv utveckling för mångkulturella samhällen i och motarbeta alla former av främlingsfientlighet och rasism. arbetar för att stärka kvinnornas ställning och för ökad jämställdhet i våra samhällen. Presidiet hänvisade också till den rekommendation som antagits om åtgärder mot tvångsäktenskap. riktade presidiet en uppmanning till att skyndsamt behandla frågan om åtgärder mot tvångsäktenskap och våld mot invandrarkvinnor i . I samband med temamötet om nordisk demokrati antog presidiet en framställan i sju punkter till de nordiska ländernas regeringar om att bl.a. formulera en gemensam ståndpunkt inför förhandlingarna om EU:s kommande programperiod för regionalpolitiken. Det konstateras att utvidgningen kan komma att medföra en större koncentration av stödområdena och reducera möjligheterna för de nordiska länderna att delta i strukturfondsprogrammen. Av debatten under sessionen framgick att det fanns en viss oenighet om innehållet i rekommendationen. Alla var inte beredda att redan nu formulera gemensamma förhandlingsmandat inför förhandlingarna om utformningen av EU:s framtida strukturpolitik. Debatten fortsätter då kommissionens förslag till förordning väntas bli presenterad. Rådet har från återgått till en sakindelning av utskotten. De fem fackutskotten är: kultur- och utbildningsutskottet, medborgar- och konsumentutskottet, välfärdsutskottet, miljö- och naturresursutskottet samt näringsutskottet. Utskotten förbereder saker i rådet innan beslut fattas av plenarförsamlingen eller presidiet. De behandlar medlemsförslag, regerings- och ministerrådsförslag, berättelser från nordiska institutioner, regeringarnas och ministerrådets meddelanden med anledning av antagna rekommendationer, inkomna skrivelser samt andra ärenden som enligt rådets arbetsordning hör till respektive utskotts ansvarsområde. har utskottsmötena - med undantag av sommarmötena - hållits tillsammans med bl.a. presidiets och partigruppernas möten. I den nya utskottsstrukturen svarar kultur- och utbildningsutskottet för ärenden som rör kultur, dvs. allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt , frivilligsektorn samt utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar i utskottet från var (ordförande), , och . Nuvarande medlemmar är (ordförande), Skånberg, och . Kultur- och utbildningsutskottets sommarmöte hölls på i direkt anslutning till junimötena i . Sommarmötet påbörjades i med en redogörelse för rapporten i förändring, ett forskningsprojekt som finansierats av . Vid utskottsmötet ingick en diskussion om regional kulturutveckling på med bl.a. danska deltagare från och för EU-programmet . Mot bakgrund av konklusionerna i rapporten i förändring väcktes ett utskottsförslag om nordisk kulturpolitik innebärande bl.a. att säkra tillgängligheten till kultur för alla och en realisering av det mångkulturella . Övriga viktiga frågor som behandlats av utskottet är den nordiska språkgemenskapen, evaluering av Nordiska ministerrådets strategi för samarbete med frivilligsektorn, nordisk formgivning och design och nordiskt TV-samarbete. Dessutom behandlades frågan om mobilitet, dvs. stöd till studier i annat nordiskt land på olika nivåer i utbildningen, däribland möjligheter till ett utbildningsår i annat nordiskt land. Forskning är även ett viktigt ämnesområde för utskottet, som föreslagit utarbetande av en "vitbok" om utbyggnad av till en internationellt ledande forsknings- och närings En arbetsgrupp har behandlat ett förslag om Västnordens kultur. En serie konferenser anordnades av om "skolgång till alla", med deltagande av utskottets medlemmar, med avslutning i samband med rådets session i . En uppföljning av konferenserna kommer att ske i utskottet. Utskottet svarar i den nya utskottsorganisationen för ärenden som rör välfärds- och trygghetssystem, social- och hälsovård, handikapp, bostadspolitik, familj, barn och unga samt narkotika. Enda svenska medlem var . Nuvarande medlemmar i utskottet är och . hade utskottet en hearing om stödet till de små patient- och handikapporganisationerna i . Ett utskottsförslag om att utreda hur stödet till små patient- och handikapporganisationer i kan utformas antogs. Flera andra förslag inom områdena hälsovård och handikapp har väckts, däribland om telemedicin mellan de nordiska länderna, elektroniska fackböcker för synskadade och hälsovårdssystem i . Utskottet har också haft en hearing om välfärdsforskning. En arbetsgrupp med uppgift att följa upp utvecklingen av det nordiska samarbetet inom området barn och unga inrättades. () är ordförande i gruppen som i övrigt består av en representant från vardera partigrupp. I arbetsgruppens mandat ingår bl.a. att rapportera om situationen för barn och unga i , och . Sedan ett medlemsförslag om den sociala situationen för barn och unga på väckts, ingår också detta i mandatet och skall särskilt uppmärksammas av arbetsgruppen. antogs också ett förslag om hjälp till barn och unga som vuxit upp i isolerade trossamfund. Utskottet har tre rekommendationer som berör narkotikafrågor. Dessa rekommendationer har avskrivits för att utskottet i stället skall upprätta ett samlat nytt förslag. Dessutom planerar man att, tillsammans med medborgar- och konsumentutskottet, arrangera ett seminarium med narkotikaproblematiken som tema . I den nya utskottsstrukturen svarar detta utskott för ärenden rörande demokrati, mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, konsumentfrågor, säkra livsmedel, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), lagstiftning, invandring och flyktingar samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar från var , , och . Nuvarande medlemmar är , , och . Utskottet har koncentrerat sitt arbete till frågorna om flykting- och asylpolitiken i och organiserad kriminalitet samt den nordiska terroristlagstiftningen ur ett människorättsperspektiv. Den arbetsgrupp som tillsattes om rasim och främlingsfientlighet avslutade den andra delen av sitt mandat.