frsrdg · GQ04RR16 · 2003-01-01 00:00:00 — I Apoteksbolaget finns utöver en auktoriserad revisor från ett revisionsbolag även en utsedd revisor från samt en lekmannarevisor utsedd av Riksdagsstyrelsen. Revisorerna arbetar tillsammans men har internt inom gruppen fördelat uppgifterna. Minst träffar de styrelsen och lika ägaren. Ägaren genom representeras vanligtvis med en statssekreterare, bolagshandläggaren och någon/några från samordningskansliet. tas en rad olika frågor upp, från inriktnings- och policyfrågor till rena företagsekonomiska frågor. Lekmannarevisorns roll och ansvar framgår av aktiebolagens kapitel 11 om Allmän och särskild granskning. Det är bolagsstämman som utser lekmannarevisor om inte bolagsordningen innehåller bestämmelser om att denne ska utses på annat sätt. Flera lekmannarevisorer får utses i bolagen. Lekmannarevisorns uppgift är att efter de anvisningar som angivits på bolagsstämma granska om verksamheten sköts på ett ändamålsenligt och ett från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt. Lekmannarevisorn ska även granska om den interna kontrollen är tillräcklig. före den ordinarie bolagsstämman ska en granskningsrapport lämnas till bolagets styrelse. I de statliga bolagen har riksdagsstyrelsen getts möjlighet att direkt utse lekmannarevisorer i Systembolaget och Vin & Sprit. Rättigheten grundar sig dels på aktiebolagslagens regler om allmän och särskild granskning, 11 kap. aktiebolagslagen och två utskottsbetänkanden . I samband med revisorernas förra granskning hade Riksdagsstyrelsen även utsett lekmannarevisorer i Apoteksbolaget. finns lekmannarevisorer bara i Systembolaget och Apoteksbolaget, inte i Vin & Sprit. Mot bakgrund av att systemet inte tillämpades med någon synbarlig konsekvens fann revisorerna i sin förra granskning skäl att efterlysa en prövning av ändamålsenligheten med systemet. Någon sådan prövning har ännu inte kommit till stånd. Revisionskommittéer ovanliga i statliga bolag I förslag till innehåll i styrelsens arbetsordning, PM , ingår en beskrivning av värdet med en revisionskommitté i ett företag. Med en revisionskommitté stärks dialogen med bolagets revisorer avseende iakttagelser som rör bolagets styrning och kontroll. I kommitténs uppgifter ingår stöd till ägaren vid val av revisor samt en löpande bevakning av revisorns oberoende. bör enligt arbetsordningen formulera en skriftlig arbetsordning för styrelsens godkännande. Av den arbetsordningen bör framgå behovet av både formella och informella möten med revisor. Kommitténs ledamöter bör därtill ha relevant finansiell kompetens och en hög integritet. En undersökning av användandet av revisionskommittéer i svenska börsbolag visade att intresset ökat markant och att utvecklingen på området kommer att gå snabbt. var det enligt undersökningen 14 svenska bolag som hade en revisionskommitté. har det enligt undersökningen tillkommit flera bolag, men listan har ännu inte uppdaterats. Av revisorernas enkät framgår att sju statliga bolag använder sig av en revisionskommitté. De är , , , Posten, SJ, , och Svensk-Danska Broförbindelsen SWEDAB. Styrelsen i utsåg en revisionskommitté bestående av två ledamöter från styrelsen och en av ägarrepresentanterna från som ordförande. Kommittén har redan haft flera sammanträden bl.a. med bolagets revisorer varav en är utsedd av . Bolagsrevisorernas uppfattning är att revisionskommittén lett till en utökad dialog med ägaren, inte bara vid dessa sammanträden utan även för mer informella kontakter i olika frågor. bildas en ny revisionsmyndighet under , . avvecklas revisorer och . I en ny lag om revision av statlig verksamhet som börjar gälla behandlas frågor om granskningens omfattning och inriktning samt om rapporteringen till riksdag och regering. Lagen kommer att medföra en rätt att inom ramen för effektivitetsrevisionen granska verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag och stiftelser. Genom lagen får den nya dessutom rätt att förordna en eller flera revisorer att delta i den årliga revisionen tillsammans med övriga revisorer. Den nuvarande lagstiftningen ger bara rätt att utse revisorer i bolag om det framgår av bolagsordningen eller något annat beslut. Den nya lagen ger således ett utökat bemyndigande för revisionen i de statliga bolagen. Rätten att utse revisorer gäller bolag där staten har ett bestämmande inflytande. Revisorerna i bolagen kommer, enligt ett tillägg i aktiebolagslagen, vidare att bli skyldiga att på begäran lämna upplysningar om bolagets angelägenheter till den nya . Andra studier av statligt ägande om aktiv styrning av statens bolag Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () presenterade rapporten , (Ds 1998:64). Ansvariga för rapporten är och . I rapporten behandlas särskilt frågan om nuvarande former för styrning och uppföljning av de statliga bolagen är tillräckligt effektiva. Endast de statliga direktägda och majoritetsägda bolagen där staten äger behandlas. Inte heller statliga dotterbolag har granskats. I rapporten konstateras att forskning visar på lägre produktivitet i statligt ägda bolag. I syfte att bl.a. öka avkastningen på kapitalet ges sju rekommendationer om hur den statliga ägarrollen kan stärkas. Använd motiven för att äga bolaget som styrmedel Se över styrelsernas sammansättning och utnyttja styrelserna bättre. Använd kompensationskontrakt för att styra och ge företagsledningen incitament Upprätta avvecklingsplaner som trovärdighetsinstrument Satsa på forskning om staten som bolagsägare Iakttagelserna och rekommendationerna i rapporten överensstämmer i mycket med iakttagelserna och förslagen i revisorernas förra granskning. Det gäller bland annat styrelsens roll och sammansättning samt roll som ägarföreträdare. Härutöver ges några mer direkta förslag om hur statens ägarroll kan stärkas och avkastningen på kapitalet öka. AB har tydligt fastställda mål för sin verksamhet Revisorerna genomförde på eget initiativ en granskning av AB . Granskningen omfattade bl.a. hur bolaget följer upp verksamhetens effektivitet, ägarnas styrning av bolaget samt hur bolaget avgränsar sin konkurrensutsatta verksamhet från den verksamhet som bolaget bedriver med ensamrätt , fordonskontrollen och trafiksäkerheten (förs. 2000/01:RR9). Revisorerna gjorde i skrivelsen bedömningen att det finns tydligt fastställda mål för verksamheten. konstaterades att det funnits en viss osäkerhet om bolagets verksamhetsförutsättningar. Att regeringen fortfarande inte godkänt den bolagsordning som antogs av bolagsstämman ansåg revisorerna vara uttryck för att regeringen och staten varit otydlig när det gäller verksamhetens inriktning. Revisorerna föreslog i skrivelsen att regeringen tar ställning till AB bolagsordning och att regeringen anger tydliga riktlinjer för bolagets avgiftssättning samt ser över formerna för beslut om avgiftssättningen. Revisorerna ansåg också att regeringen bör utveckla ägarstyrningen för de samägda bolagen. Revisorerna konstaterade att regeringen vidtagit åtgärder för att förbättra ägarstyrningen generellt för de statliga bolagen. Revisorerna hänvisar bl.a. till regeringens verksamhetsberättelse för där regeringen redogör för de olika verktyg som den arbetar med för att förbättra styrningen, uppföljningen och kontrollen. Regeringens ambition att ställa krav på en snabbare och mer analytisk rapportering uppfattade revisorerna som att regeringen avser att kräva en tydligare redovisning av bl.a. AB måluppfyllelse. behandlade revisorernas förslag . Till stor del instämde utskottet i revisorernas förslag bl.a. när det gällde iakttagelserna och förslagen beträffande ägarstyrningen av bolaget. revisorer genomförde ett s.k. informationsbesök vid . Syftet var bl.a. att studera den statliga ägarstyrningen av företaget, effekterna av bolagets lånefinansieringsverksamhet, Näringsdepartementetst agerande med anledning av den s.k. Prosolviaaffären, förekomsten av jäv i samband med beslut om lånefinansiering och formerna för omorganisationen av . Besöket redovisades i rapporten rörande , informationsrapport /01:4. Vid besöket framkom att anser att de nuvarande formerna för ägarstyrningen fungerar bra. Även bolagets VD ansåg att de direktiv som ägaren genom hänvisning till riksdagsbeslut, avtal och regler redovisat var tydliga. Inslagen av detaljstyrning hade minskat och den löpande styrningen sker i större utsträckning via den statliga ägarrepresentationen i ALMI-bolagen. I moderbolagets styrelse fanns departementet representerat genom enhetschefen vid . Revisorerna konstaterade i sin informationsrapport att ALMI:s verksamhetsmål endast indirekt framgår av ägardirektivet vilket revisorerna i motsats till bolagsledningen fann utgöra en otydlig formell styrning. Till viss del kunde detta uppvägas genom tydlighet i den informella styrningen. Ett problem enligt rapporten var dock att den informella styrningen är personberoende och ger sämre förutsättningar för kontinuitet. Revisorerna kritiserade regeringen för att inte ha preciserat det övergripande målet att främja näringslivets utveckling. Revisorerna ansåg det otillfredsställande att hänvisa till andra dokument i stället för att redovisa verksamhetsmålen öppet och tydligt i ägardirektiv. Det fanns enligt revisorerna anledning för att se över formerna för ALMI:s ägardirektiv. Regeringens ambition att som aktiv ägare "sätta fokus på värdeskapande genom att formulera tydliga och mätbara mål, samt införa rutiner för uppföljning och utvärdering" hade enligt revisorerna inte infriats i ALMI:s styrdokument. Det övergripande målet att främja näringslivets utveckling hade inte preciserats. Det fanns inga instruktioner i styrdokumenten om hur ägarna vill att ska redovisa hur bolaget uppfyller sitt samhällsåtagande. Informationsrapporten skickades till bl.a. som i promemoria (N2001/19977/NL) anger att bolagets styrelse fått i uppdrag att ta fram mål för verksamheten och underrätta departementet om dessa. Med utgångspunkt från bolagets framarbetade förslag till mål avser att prcisera ägardirektiven för . följer upp revisorernas förslag Som framgått ovan antog inte revisorernas förslag från granskningen på grund av det utvecklingsarbete som pågick inom området. gav grupp för uppföljning och utvärdering i uppdrag att följa upp revisorers förslag från skrivelsen Statens roll som ägare av bolag (förs. 1997/98:RR9). I utredningstjänstens uppgift ingår att redovisa de olika åtgärder som regeringen vidtagit sedan revisorerna lämnade sina förslag. Utredningstjänsten överlämnade ett antal skriftliga frågor till ägande. Frågorna har beretts inom . Där det har varit möjligt har departementet enligt uppgift samrått med övriga berörda departement. lämnade sina svar . Svarsskrivelsen har bilagts denna rapport (bilaga 1). anger i skrivelsen att departementet vid ett möte kommit överens med att istället för detaljerade svar på de ställda frågorna lämna en mer övergripande beskrivning av det utvecklingsarbete som bedrivit. Det svar som lämnades består därför till stora delar av uppgifter som lämnats i verksamhetsberättelsen och som redan återgetts ovan. De åtgärder som redovisar i promemorian är bl.a. följande: Departementstjänstemän ingår i samtliga styrelser för ökad insyn och information Ägardirektiv har getts till flera bolag Fortlöpande dialog mellan styrelsen/GD/VD och departementet ägande har i vissa ärenden fungerat som rådgivare åt andra departement med bolagsansvar. Främst gäller detta departement som förvaltar enstaka eller ett fåtal bolag. Om uppföljningen/återraporteringen arbetar kontinuerligt med att förbättra den årliga verksamhetsberättelsen En populärversion av verksamhetsberättelsen ges ut i syfte att göra verksamhetsberättelsen mer lättillgänglig för allmänheten, medier, fackföreningar med flera intressenter. De flesta bolagen lämnar kvartalsrapporter har gett ut riktlinjer för den ekonomiska rapporteringen från bolagen och arbetar med att ytterligare förbättra kvaliteten i rapporteringen. Intentionen är att regeringen , i samband med verksamhetsberättelsen för statligt ägande, ska utvärdera efterlevnaden av riktlinjerna. Förslag till ny arbetsordning för bolagen gavs ut i syfte att tillförsäkra enhetlighet och kvalitet i styrelsearbetet. Arbetsordningen ger förslag om bl.a. ansvarsfördelning mellan styrelse och ägare, förslag till styrelsekommittéer, introduktion och utbildning av styrelseledamöter. Enkätblanketter har utarbetats och överlämnats till styrelserna för interna utvärderingar av styrelsen som kollektiv, hur de enskilda ledamöterna uppfyller sin uppgift och vd:s arbete. Nomineringskommittéer och revisionskommittéer bildas allt oftare i bolagen i enlighet med regeringens intentioner. arrangerar ett seminarium för styrelseledamöter och vd. Regeringens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter i styrelserna eftersom varje ledamot bör ha samma ansvar och engagemang i bolagets utveckling. Angående avyttring av dotterbolag Det ankommer på styrelser och förvaltare att tillse att verksamheter som är avgörande för de övergripande målen ej avyttras om de bedrivs inom ramen för ett delvis ägt dotterbolag eller som en verksamhetsgren inom moderbolaget. Staten som kommersiell aktör - Statskontoret granskar konkurrensfördelar Statskontoret presenterade sin rapport som kommersiell aktör (2000:16). Rapporten togs fram på uppdrag av regeringen som ville kartlägga i vilken utsträckning statliga myndigheter, affärsverk och hel- eller delägda statliga bolag bedriver kommersiell verksamhet. Utöver en kartläggning analyserade Statskontoret konkurrensproblemen och föreslog flera åtgärder om hur konkurrenssnedvridande effekter kunde undvikas. Rapporten omfattar såväl affärsverk och myndigheter som de statliga bolagen. Av kartläggningen framgår att kommersiell, konkurrensutsatt verksamhet i någon form bedrivs av samtliga bolag utom ett. Enligt Statskontorets bedömning indikerar vissa kriterier/omständigheter i högre grad än andra risk för att konkurrenssituationen kan påverkas negativt av att bl.a. statliga bolag bedriver verksamhet på marknaden. För myndigheter och bolagen nämns sex riskkriterier: Myndigheten eller bolaget bedriver verksamhet på en konkurrensutsatt marknad. Delar av myndighetens eller bolagets verksamhet finansieras genom anslag eller offentligrättsliga avgifter. Delar av myndighetens eller bolagets verksamhet utgörs av ett lagstadgat monopol. Storleken på den verksamhet som myndigheten eller bolaget bedriver i konkurrens med privata aktörer. Den statliga myndigheten eller bolaget bedriver verksamhet inom branscher där konkurrenterna delvis består av småföretag. Den statliga myndigheten eller bolaget har tillgång till strategisk infrastruktur. Statskontorets kartläggning visade med denna urvalsmetod att 8 bolag hade en ökad risk för att påverka konkurrenssituationen på marknaden, nämligen , Posten, , AB , , , samt . Statskontoret framhåller att resultatet från kartläggningen inte ger något besked om hur mycket eller på vilket sätt marknadens effektivitet påverkas av den statliga närvaron. Kartläggningen ska endast ses som ett underlag för att identifiera de marknader där risken för sådana effekter är större än annars. I några fallstudier har myndigheten närmare studerat de enskilda marknaderna för att analysera och bedöma de faktiska effekterna av statlig konkurrensutsatt verksamhet. Statskontoret presenterade sin förstudie , rapport 2002:24. I förstudien har Statskontoret studerat förutsättningarna för att upprätta en konkurrrensneutral ägarpolicy för statliga företag med särskilda samhällsintressen. Studien syftar till att vara ett underlag för regeringens arbete med att utveckla en professionell ägarförvaltning av de statliga företagen. En av Statskontorets slutsatser är att regeringens ägarpolitik har utvecklats . Detta kommer enligt förstudien bl.a. till uttryck i den årliga verksamhetsberättelse som kommit att innehålla mer information om såväl vissa övergripande policyfrågor som de enskilda statliga företagen. Vidare konstateras att regeringen alltmer kommit att uppmärksamma de konkurrensproblem som uppkommer när offentliga aktörer konkurrerar med privata företag. Statskontoret uppfattar detta som att regeringen ser det som en prioriterad uppgift att utveckla den statliga ägarpolitiken. I förstudien ger Statskontoret exempel på några förhållanden som gör att företag med särskilda samhällsintressen kan snedvrida konkurrensen på marknaden t.ex: De ekonomiska avkastningskraven (inklusive utdelningskraven). Finasieringsfrågorna exempelvis beträffande särskilda ersättningar och anslag. Sälj- och prissättningspolicy. Frågor som rör mål- och resultatstyrning avseende särskilda samhällsmål. Statskontoret anser mot bl.a. den här bakgrunden att det finns ett behov av att vidareutveckla regeringens ägarpolitik genom att utarbeta en konkurrensneutral ägarpolicy för företag med särskilda samhällsintressen. Bolagsledningarnas löner och ersättningar m.m. Det har förekommit flera rapporter om mycket höga ersättningar i form av lön, pension eller "fallskärmar" till ledningen i bolag inom såväl privat som statlig sektor. Någon översikt om vilka ersättningsnivåer som gäller i de statligt ägda bolagen eller om det förekommer avtal som ger rätt till avgångsvederlag finns inte . gjorde revisionsbyråerna Lybrand samt Deloitte & Touche på uppdrag en genomgång av ledningarnas löner och villkor i de helägda bolagen. Syftet med uppdraget var att ge underlag för bedömning av hur de av regeringen utfärdade riktlinjerna, Riktlinjer för anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning, tillämpades av bolagen. Uppföljningen resulterade bl.a. i vissa kompletteringar i regeringens riktlinjer. Någon liknande uppföljning har därefter inte gjorts. föreslog att revisorer skulle granska regler och utställda utfästelser i fråga om bonus- och pensionsförmåner för företagsledningarna i de statliga bolagen. Mot bl.a. den här bakgrunden har revisorer uppdragit till två konsulter, , revisorer från samt Per Wadhammar, auktoriserad revisor, och Per , pensionsspecialist, från , att inom olika delområden granska bolagsledningarnas ersättningar. Uppdraget till Per Redemo och omfattar en genomgång av bolagens ersättningar, lön, bonus och pensioner, till vd och styrelseordförande i bolagen. De bolag som omfattas är de bolag (moderbolagen) som omnämns i regeringens årliga skrivelse för företag med statlig ägande. Några enstaka bolag som av olika skäl inte bedömts som intressanta och de tre affärsverken ingår inte i uppföljningen. Ett av syftena med uppdraget är att studera om lönenivåer, övriga ersättningar samt avtal följer de riktlinjer regeringen utfärdat och om det i något fall förekommer väsentliga avvikelser. Det har därtill ingått att studera redovisningen av lönerna och pensionerna i årsredovisningen. Uppdraget till ÖhrlingsPriceWaterHouseCoopers (ÖPWC) omfattar en mer ingående granskning av de aktuella pensionsavtalen för vd. I rapporten av pensionsavtal för vd i statligt hel- och delägda bolag redovisas 30 verkställande direktörers pensionsavtal med avseende på pensionskostnader, pensionsålder, pensionsnivå, finansiering, intjänanderegler, samordningsregler samt formell kvalitet. De följande kapitlen om löner och pensioner grundas i huvudsak på de iakttagelser och slutsatser som redovisats i de bägge konsultrapporterna. Kapitel 13.2 grundas i huvudsak på Per Redemos och konsultrapport och kapitel 13.3 på de iakttagelser Per Wardhammar och Per från ÖhrlingsPriceWaterHouseCoopers gjort. Konsultrapporterna finns att tillgå vid revisorers kansli. Ersättningar till VD och styrelseordföranden Konsultrapporten angående bolagsledningarnas löner, ersättningar och pensioner bygger dels på uppgifter som framgår av bolagens årsredovisningar, dels på kompletterande uppgifter som inhämtats direkt från bolagen. De kompletterande uppgifterna har i huvudsak gällt uppgifter som bedömts rimliga att redovisa enligt de riktlinjer som regeringen utfärdat rörande anställningsvillkoren för bolagsledningen. Samtliga bolag förutom ett har sedan bekräftat/kompletterat de uppgifter som konsulterna sammanställt. Bolagen delas upp i tre kategorier som i huvudsak följer den redovisning som ges i regeringens årliga skrivelse: Bolag med marknadsmässiga krav Bolag där statens ägarandel understiger eller är avvecklingsbolag. Av konsulternas sammanställning framgår också vilken ägarandel staten har i respektive bolag. Den uppgiften har däremot utelämnats i tabellerna nedan. Årsredovisningslagens krav ej på individnivå I årsredovisningslagen (ÅR) anges som krav att det sammanlagda beloppet av löner och ersättningar för gruppen vd och styrelseledamöter ska redovisas i årsredovisningen. Det finns också ett krav att gruppen ska redovisa kostnader och förpliktelser för pensioner. Väsentliga villkor om avgångsvederlag ska också ingå i redovisningen. Det finns således inget krav i årsredovisningen att specificera vd:s lön och pension på individnivå, utan det är gruppens sammanlagda ersättning som ska anges. Regeringens riktlinjer anger redovisning på individnivå I regeringens "Riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning i statliga bolag", fastställda (ändrade 1998 och 2002), finns krav på att ersättningar ska särredovisas för vd och koncernchef. För dessa två gäller dessutom att redovisning ska göras av väsentliga avtal om framtida pensioner och villkor om avgångsvederlag. För bolag som huvudsakligen bedriver monopolverksamhet bör enligt riktlinjerna lönenivån sättas efter en jämförelse med bolag som verkar på icke konkurrensutsatta marknader och med statliga verk. Riktlinjerna gäller för bolag där staten är ensam ägare. I bolag där staten är delägare bör riktlinjerna så långt möjligt tillämpas efter en dialog med övriga ägare. VD-löner högre än generaldirektörers löner har ansvaret för anställning av verkställande direktör och beslutar om anställningsvillkoren. Enligt regeringens riktlinjer ska bolagets styrelse i sin helhet ta ställning till om anställningsvillkoren för vd överensstämmer med riktlinjerna. Riktlinjerna gäller främst för de helägda statliga bolagen. Konsulterna konstaterar i sin rapport att lön och annan ersättning till vd i de statliga bolagen varierar stort och att de ibland utgår med mycket höga belopp. Lönerna är högre i gruppen bolag med marknadsmässiga krav än i gruppen bolag med samhällsintressen. För vd i bolag med marknadsmässiga krav var den högsta årslönen mot för vd i bolagen med samhällsintressen. Det kan också konstateras att de högsta lönerna i bolag med marknadsmässiga villkor återfinns i bolag där staten endast är delägare. För de helägda bolagen gäller överlag något lägre löner. I de större bolagen som staten äger till , V&S Vin & Sprit, , , , SJ och , ligger årslönerna . Högst ligger och med löner . Tabell 10 Ersättning till ledningarna i statliga bolag med SAS 11 019 2 240 248 Nordea 7 985 0 1627 5 455 750 500 4 640 500 300 4 100 0 200 Posten 1 3 700 200 200 3 181 388 110 Svensk exportkredit 3 000 600 200 Vin & Sprit 2 522 i.u 150 1 986 0 200 1 955 0 120 1 1 876 0 113 1 680 0 200 Vasallen 1 665 0 110 SJ 1 653 0 200 1 322 0 75 Specialfastigheter 1 138 0 100 Imego 1 1 067 0 40 Svenska lagerhusaktiebolaget 1 000 0 95 919 0 100 Svenska skogsplantor 891 0 60 SweRoad 872 0 71 Swedesurvey 800 0 0 SIS Miljömärkning 750 0 92 491 0 60 1) Delvis anslagsfinansierade bolag. Tabell 11 Ersättning till ledningarna i statliga bolag med särskilda samhällsintressen, 2 300 0 134 1 855 0 127 1 831 0 129 Systembolaget 1 731 0 106 Venantius 1 669 0 158 1 580 0 116 SOS Alarm 1 309 0 45 1 250 0 90 1 200 0 55 1 142 0 60 1 079 i.u 25 Kungliga Dramatiska Teatern 991 0 25 975 0 221 och Baninvest 960 0 111 922 0 70 915 0 35 AB 900 0 0 835 0 0 744 0 41 AB Bostadsgaranti 717 0 56 652 0 51 Kanalbolag 498 0 40 För vd i bolag som bedriver verksamhet under marknadsmässiga villkor har konsulterna inte gjort någon bedömning av rimligheten i lönenivån.