frsrdg · GQ04RR22 · 2003-01-01 00:00:00 — lagstiftning och inspektionens ställning organisation - tillsynsansvarets fördelning samt förhållandet till verksamhetsutövare och modermyndighet informationssystem, analytiska verktyg och kunskaper om det som ska tillses avregleringens och de internationella regelsystemens inverkan på tillsynen Revisorerna ansåg att regeringens arbete med att stärka de olika inspektionernas ställning - i lagstiftningen och i övrigt - bör intensifieras. Rikstrafiken - till vilken nytta? Rikstrafiken svarar bl.a. för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Enligt regleringsbrevet ska Rikstrafiken kontinuerligt utvärdera nyttan, eller den samhällsekonomiska avkastningen, av den upphandlade trafiken. Utgångspunkten för revisorernas informationsbesök var en analys av två upphandlingar. En upphandling avsåg tågtrafik och en flygtrafik. ken skulle redovisa vilka analyser av nyttan som låg bakom dessa bägge upphandlingar. Revisorerna drog slutsatsen att Rikstrafiken inte beräknar nyttan av den upphandlade trafiken. Därmed blir det svårt att bedöma upphandlingarna ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det går inte att utifrån Rikstrafikens underlag bedöma om trafiken skulle ha upphandlats eller inte. Revisorerna informerades om att det pågår ett arbete vid Rikstrafiken i syfte att utveckla metoder och indikatorer för att belysa nyttan av den upphandlade trafiken. Enligt revisorernas bedömning är det viktigt att arbetet fortsätter och utmynnar i metoder som kan få praktisk användning. Revisorerna utgick från att regeringen noggrant följer det utvecklingsarbete som pågår. Revisorerna informerades även om Rikstrafikens upphandlingar av flygtrafik i Norrlandslänen och linjernas sträckning. Enligt revisorernas bedömning bör möjligheterna att i större utsträckning utnyttja matartrafik till flygplatserna i t.ex. , och prövas. Då skulle de kommersiella linjer till som redan finns kunna utnyttjas i högre grad. Regeringen har gett Rikstrafiken i uppdrag att bl.a. utreda sådana frågor, men inte angivit någon tidpunkt för när uppdraget ska redovisas. Enligt revisorernas bedömning bör frågorna utredas skyndsamt, så att utredningsresultaten så snabbt som möjligt kan läggas till grund för kommande upphandlingar. Flera hundra barn kommer till utan vårdnadshavare. De flesta är tonårspojkar. De hamnar mellan två lagar - lagen om mottagande av asylsökande, som inte tillåter asylansökningar från den som är omyndig, och socialtjänstlagen, som inte tillämpas fullt ut av alla kommuner. Även bryter mot lagen genom att godta asylansökningar från omyndiga. lämnade och ett förslag som innebar att ska utreda barnens asylskäl och fatta beslut i asylärendet, medan kommunernas socialtjänst ska ansvara för omhändertagandet. Frågan om statens ersättning till kommunerna har fått en tillfällig lösning genom att extra medel avsatts i tilläggsbudgeten . De principiella frågorna är dock fortfarande olösta. tillsattes en arbetsgrupp i med uppgift att fortsätta utredningsarbetet. De förändringar som kan följa av arbetsgruppens förslag kan träda i kraft tidigast . Revisorerna ansåg att regeringen bör lösa frågorna om mottagandet av de ensamkommande barnen. Det gäller både ansvars- och ersättningsfrågor, trygghets- och tillsynsfrågor. Från kvarskatt till underskott på skattekonto Revisorerna har på eget initiativ besökt för att följa upp eventuella effekter av förändringen 1997 som innebar att den enskilde själv ska betala in sin skatteskuld. Enligt tidigare regler gjorde arbetsgivaren avdrag för den anställdes skatt året efter det att kvarskatten hade debiterats. Granskningen visar att antalet personer (löntagare och pensionärer) som behövt betala in slutlig skatt i efterhand har minskat väsentligt och att antalet personer med s.k. restförda skatteskulder minskat. ökade antalet indrivningsmål vid kronofogdemyndigheten efter ändringen. Revisorerna ansåg att borde ha undersökt orsaken till att skattemålen inom kronofogdemyndigheten ökade så dramatiskt samt särskilt informerat regeringen om denna utveckling. Det är enligt revisorerna viktigt att effekterna av lagändringen 1997 följs upp. Den analys som påbörjat med anledning av revisorernas besök bör delges regeringen. Därtill menade revisorerna att minibeloppet på . för i vilka fall ärenden ska överlämnas till kronofogdemyndigheten, bör höjas; detta i syfte att avlasta myndigheten ärenden som gäller små belopp. Myndigheternas årsredovisningar - en anakronism Rapport 2002/03:15 Statliga myndigheter lägger ned mycket arbete på sina årsredovisningar. Problemet är att knappast någon läser dem. Man vet inte heller riktigt vilka som ska läsa dem. Revisorerna betecknade statliga myndigheters årsredovisningar som en anakronism. Myndigheterna informerar om sin verksamhet och sin organisation på nätet. Informationen kan fortlöpande hållas aktuell. Man behöver inte längre förlita sig till uppgifter som publiceras en gång . Revisorerna menade att årsredovisningarna kan förenklas. Det räcker med ekonomisk information och de redogörelser regeringen särskilt har begärt. I årsredovisningarna beskriver myndigheterna sin verksamhet som framgångsrik och effektiv. I budgetunderlagen framhåller de däremot att målen inte alls har kunnat uppnås. Resurserna har inte räckt till. Revisorerna föreslog att både årsredovisningar och budgetunderlag ska publiceras på myndigheternas hemsidor. Till och med har alla myndigheters resultatredovisningar granskats av . Revisorerna menade att granskningen har varit både ofullständig - eftersom den inte har gällt uppgifter i budgetunderlagen - och onödig - eftersom årsredovisningarna knappast alls har använts som underlag för politiska beslut. Revisorerna utgick från att kravet på att revisorer ska granska alla myndigheters resultatredogörelser bortfaller när blir myndighet under . Främja och förklara - kan förändra? Rapport 2002/03:16 ska främja integration och öka kunskapen om integration i samhället. Revisorerna har granskat hur har skött dessa uppgifter. Revisorerna drog följande slutsatser: har marginellt inflytande över hur målen för verksamhet uppfylls. Det gör att det är svårt att säga om verket har varit framgångsrikt eller inte. Många regeringsuppdrag till verket har vidgat ett redan omfattande uppdrag. Verksamheten har varit splittrad och dåligt samordnad. Ansvarsfördelningen mellan Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och är otydlig. Många projekt som har fått pengar av utvärderas inte. har inte följt upp hur introduktion av nyanlända invandrare påverkar deras möjlighet att försörja sig själva. Slutsatser och förslag i rapporter har varit dåligt underbyggda och man har inte tagit vara på internationella erfarenheter. Insatser för jämställdheten i riksdagsförvaltningen och Rapport 2002/03:17 skärptes jämställdhetslagens krav på arbetsgivare att kartlägga de anställdas löner. Syftet var att arbetsgivare lättare skulle upptäcka osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. revisorer har granskat riksdagsförvaltningens och lönekartläggningar för att se om de motsvarar jämställdhetslagens krav. Revisorernas granskning visar att riksdagsförvaltningen efter att den nya lagen trädde i kraft fortfarande inte lyckats genomföra en lönekartläggning som uppfyller lagens krav. Revisorerna ansåg att detta är otillfredsställande. För att bibehålla trovärdigheten för de skärpta reglerna är det viktigt att riksdagsförvaltningen följer lagen. Tåg i otid - tågplanernas betydelse för punktligheten Rapport 2002/03:18 Reglerna för hur tågplanen ska konstrueras är oklara. Trafikutövarna har därmed svårt att förutse utfallet av arbete med att ta fram tågplanen. ger också trafikutövarna ofullständig information under arbetet med tågplanen. Det försämrar trafikutövarnas möjligheter att planera sin verksamhet. Tågplanen konstrueras i fem distrikt inom . Reglerna för hur tågplanen ska utarbetas ger utrymme för olika bedömningar i olika distrikt. Olika trafikutövare ges därmed olika förutsättningar att driva sin trafik. Det finns inte heller någon fungerande samordningsfunktion hos för tåg som ska trafikera flera distrikt. som tidigare ingick i affärsverket har fullständig tillgång till datasystem. Trafikutövare får därmed olika förutsättningar att ta reda på vad som orsakar förseningar. När störningar i trafiken uppstår ska trafikledare ge företräde åt tåg som är . Trafikledarna följer inte alltid denna regel. Trafikutövarna har därmed svårt att förutse trafikledarnas beslut. statistik över förseningar och deras orsaker är missvisande. Det försämrar och trafikutövarnas förutsättningar att dra korrekta slutsatser om vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra punktligheten. Revisorerna lämnade flera förslag till hur arbetet med tågplanen kan ändras. Principerna för hur trafik ska ledas när störningar uppstår bör ses över. Revisorerna föreslog att omfattningen av förseningar ska redovisas på ett bättre sätt. Registreringen av orsaker till förseningar måste också bli bättre. Polisens avskrivningar av brott Rapport 2002/03:19 Granskningen av polisens avskrivningar av brott har främst gällt de olika samband som finns mellan avskrivningar och mått som används för att bedöma polisens brottsutredande verksamhet. Polisen skriver av av alla brottsanmälningar. Merparten av brottsanmälningarna skrivs av direkt, utan att någon förundersökning inleds. av ärendena lämnas till åklagare. Mängden avskrivningar och sättet att skriva av påverkar flera av polisens resultatmått, bl.a. genomströmningstider och ärendebalanser. Dessa mått används för att bedöma och styra polisens brottsutredande verksamhet. Olika polismyndigheter använder olika beslutsmotiveringar för att skriva av samma slags ärenden. Val av beslutsmotivering påverkar såväl polisens resultatredovisning som den officiella kriminalstatistiken. I brottsstatistiken ser det ut som polisen klarar upp fler brott än vad man i själva verket gör. Brott redovisas som uppklarade även om de har skrivits av utan att någon gärningsman har bundits till brottet. För att förbättra statsmakternas och allmänhetens möjligheter att bedöma polisens brottsutredande verksamhet föreslog revisorerna förändringar i den officiella kriminalstatistiken. Revisorerna föreslog också att centrala riktlinjer skulle utarbetas för att beslut vid avskrivningar ska motiveras mer enhetligt. Att förebygga vårdskador. Statliga åtgärder för patientsäkerhet Rapport 2002/03:20 Sjukvården är en riskfylld verksamhet, vilket visar sig i att patienter drabbas av vårdskador och tillbud av olika slag. I rapporten granskas statliga regelsystem och institutioner som syftar till att stärka patientsäkerheten. rar vårdpersonalens utbildning, sjukvårdshuvudmännens insatser, tillsyn, , patientnämnderna och patientskadeförsäkringen när det gäller att motverka skador och tillbud i vården? Av granskningen framgår att säkerhetsarbetet i vården framför allt är reaktivt. verksamhetstillsyn har en viktig förebyggande roll, men är sannolikt mindre omfattande än den borde vara. En orsak är den underrapportering av s.k. lex Maria-händelser som beror på personalens rädsla för anmälningar till . Patientskadeförsäkringen skulle kunna ge impulser till säkerhetsarbete i vårdgivarnas regi, men dessa möjligheter har inte tagits till vara. Sjukvårdshuvudmännen har ansvar för hälso- och sjukvården. Men staten har stora möjligheter att påverka. Revisorerna diskuterar flera möjliga åtgärder och föreslår att regeringen redovisar sina åtgärder för . Granskningar av regeringen och Granskningspromemoria 2002/03:1 revisorer har haft mandat att granska hela den statliga verksamheten, inklusive regeringen och . har revisorerna också svarat för den externa redovisningsrevisionen av myndigheten . lämnade revisorerna sammanlagt 56 skrivelser med förslag till grundade på s.k. effektivitetsgranskning. Av dessa skrivelser har elva särskilt rört regeringen eller . Regeringen och har i olika utsträckning behandlats i samtliga skrivelser. Dessutom har iakttagelser inom effektivitetsrevisionen också gett impulser till redovisningsrevisionen av och omvänt. Framför allt har iakttagelser inom det ena revisionsområdet lett till fortsatt granskning inom det andra. Produktiviteten och kostnadsutvecklingen vid I en del av granskningen av verksamhet jämfördes resurser med resurserna i och . I en annan del av granskningen analyserades kostnadsutvecklingen i . Mot bakgrund av de kostnadsökningar som redovisades i rapporten uppmanade revisorerna att förbättra kontrollen över sin kostnadsutveckling. Granskningspromemoria 2002/03:2 I samband med den årliga granskningen av bokslut uppmärksammade revisorer de stora kapitaltillskott som givit dotternbolaget (), senare omdöpt till Svensk kontantförsörjning AB (SKAB). Revisorerna ansåg att det fanns anledning att ytterligare granska verksamheten. Av en konsultrapport som revisorerna beställt framgår att kostnaderna för bolagiseringen uppgår till för perioden till . Om hade valt en annan handlingsväg hade kostnaderna enligt konsulternas bedömning kunnat begränsats till . Konsulterna framförde kritik mot redovisningen i såväl egna som dotterbolagens årsredovisningar. Revisorerna var starkt kritiska till sätt att hantera kontantförsörjningen. De ansåg att det är direktionens ansvar att se till att redovisningen fyller högt ställda krav. föreslog att revisorerna skulle granska folkbokföringens effektivitet och kostnader samt den service som ges till olika grupper. En ytterligare faktor som borde granskas gällde frågan i vad mån skatteförvaltningen lyckas beivra s.k. skenskrivningar. I förstudien redovisas vissa problem med uppföljningen och kontrollen. Dessa är dock inte av den karaktären att de föranledde en granskning. Det pågår ett relativt omfattande utvecklingsarbete inom området. Ett nytt system för folkbokföring är under utveckling och frågan om en ny myndighetsstruktur bereds i . föreslog att revisorerna skulle granska och regeringens insyn i och styrning av försvaret. I förstudien behandlade revisorerna styrningen av försvaret. Utifrån tidigare granskningar och utredningar identifierade revisorerna flera problem med styrningen. Statsmakterna har begränsad insyn i försvaret. Revisorerna konstaterade att resultatstyrningen av försvaret inte fungerat. Revisorerna beslutade att inte genomföra någon fortsatt granskning. Problemen med styrningen av försvaret är väl kända, inte minst från revisorernas tidigare granskningar. har dessutom begärt en utredning av regeringen om styrnings- och finansieringsformerna i försvaret. Revisorerna överlämnade en skrivelse till baserad på revisorernas iakttagelser i tidigare granskningar av försvaret; se ovan. beslutade att godkänna regeringens förslag till ny myndighet för företagsutveckling. föreslog att revisorerna skulle följa upp den nya myndighetsstrukturen inom näringspolitiken, med tyngdpunkt på ombildningen av (Verket för näringslivsutveckling). I förstudien beskrivs de utredningar som föregick regeringens proposition och vad som hänt efter beslut. Granskningen visar att den nya myndigheten inte har utformats i enlighet med beslut. En viktig avvikelse från beslutet är att den nya myndigheten inte bildats genom en sammanslagning av och . I stället har regeringen verkat för att dessa organisationer ska utgöra ett gemensamt . Vissa av de initiativ som tagits för att integrera bolagets och myndighetens verksamhet har resulterat i oklara ansvarsförhållanden. Revisorerna riktade bl.a. kritik mot det sätt på vilket styrt . Prioriteringar i hälso- och sjukvården Förstudien genomfördes efter ett förslag om granskning från riksdagsledamöterna . beslutade om att vissa övergripande principer och riktlinjer skulle gälla för prioriteringar i hälso- och sjukvården. Olika uppföljningar visar att beslut inte följs. Revisorerna konstaterade att redan när beslutet om prioriteringar i vården fattades var medveten om att det skulle ta tid att få genomslag för det. Revisorerna ställde dock frågan om regeringen och de statliga myndigheter som har ansvar för hälso- och sjukvårdsfrågor har vidtagit de åtgärder som krävs för att riksdagsbeslutet ska få önskat genomslag. Revisorerna rekommenderade att inrikta en eventuell fortsatt granskning av prioriteringarna i sjukvården på denna frågeställning. Förslaget till granskning lämnades av riksdagsledamöterna . Bakgrunden var bl.a. att SJ beslutat om att upprätta en kontrollbalansräkning. I förstudien analyseras SJ:s bolagisering och de konsekvenser den fått för SJ AB:s ekonomiska situation. Regeringens information till , revisorernas roll i statliga bolag och frågan om korssubventionering tas också upp. Revisorerna konstaterade att SJ AB:s nuvarande ekonomiska problem beror på bristfälliga analyser i samband med bolagiseringen av SJ - 2001. Framför allt trafikavtalen var bristfälligt analyserade. fick överta flera avtal som visade sig vara mer förlustbringande än beräknat. Dessa förhållanden var dock inte okända. Revisorerna i det tidigare affärsverket hade kritiserat hanteringen av trafikavtalen. Trots denna kritik utvärderades avtalen inte ordentligt förrän efter bolagiseringen. får den nybildade utse en revisor i . revisorer förutsatte att kommer att vara uppmärksam på förhållandena inom och följa upp den kritik som bolagets revisorer riktat. Sjukförsäkringsadministrationens ansvar för de ökade sjuktalen Kostnaderna för sjukförsäkringen ökade , då de uppgick till ca . Flera utredningar har lyft fram problem i administrationen som en delförklaring till de ökade kostnaderna. Regelverk och administration har dock inte förändrats mycket, trots att kostnadsökningarna uppmärksammats. Förstudien handlar om sjukförsäkringsadministrationens betydelse för ökningen av kostnader, främst för sjukpenning. I förstudien beskrivs olika aktörer som har betydelse för sjukförsäkringens administration. Vidare redovisas utvecklingen av kostnaderna för sjukförsäkringen, liksom tänkbara orsaker till den kraftiga ökningen. Avslutningsvis presenteras föreslagna och påbörjade förändringar som syftar till att vända den negativa kostnadsutvecklingen. Regeringen har presenterat flera förslag som ska bidra till att minska kostnaderna; bl.a. finns förslag om att förändra administrationen. Revisorerna ansåg därför att det inte var meningsfullt att granska området. Ärenden som avslutas i Följande ärenden har överförts till , som inlett sin verksamhet : Frivård eller anstalt? Finansieringen av universitet och högskolor (i projektet på marknaden) Som framgått har revisorer varit externrevisor för riksbank, Stiftelsen , riksdagsförvaltningen, ombudsmän (), samt för Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. För dessa granskningar har revisorerna anlitat som expert och hjälp i arbetet. Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter har revisorerna granskat tillstånd, styrelse och förvaltning. Revisionsberättelsen har lämnats till . I berättelsen har revisorerna redogjort för omfattningen och inriktningen av sin granskning. De har också tagit ställning till frågan om att ansvarsfrihet bör beviljas direktion och fullmäktige. Revisorerna har även tagit ställning till resultat- och balansräkningar. Revisorerna tillstyrkte att fullmäktige och direktionen i skulle beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen samt att skulle fastställa resultat- och balansräkningar för . Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter har revisorerna haft att granska Stiftelsen . Revisorernas uppgift har varit att särskilt bevaka att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen varit tillfredsställande. Revisorerna föreslog att skulle lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna. I revisorernas uppdrag har ingått att som externrevisorer granska riksdagsförvaltningen och ombudsmän (). Granskningen har syftat till att bedöma om redovisningen och ledningens förvaltning följt tillämpliga föreskrifter. Revisorernas uppfattning i revisionsberättelserna för var att riksdagsförvaltningens årsredovisning var i allt väsentligt rättvisande och att JO:s årsredovisning var rättvisande. revisorer har ansvarat för extern revision av . Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning rättvisande. Kungliga Slottsstaten och Förvaltning revisorer har svarat för extern revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning rättvisande. fattade beslut om att en ny revisionsmyndighet för den statliga revisionen, , skulle bildas . Beslutet innebar att revisorer och skulle avvecklas i samband med att den nya myndigheten bildades. Sedan revisorer upphört som myndighet har ansvaret för avvecklingen överförts till en av särskilt utsedd utredare. Budget (tkr) Ramanslag 14 184 Överföringsbelopp 814 Disponibelt 14 998 Ekonomiskt utfall Anslagsutfallet för uppgick till , vilket innebär ett överskott på som återförs till i samband med revisorers nedläggning. revisorers anslagsbelastning på fördelas enligt nedan. Revisorer arvoden m.m. svarar för av anslagsbelastningen. Projekt , kostnader för konsultinsatser m.m. i granskningsärendena och revisionsstöd av auktoriserade revisorer i redovisningsrevisionen svarar för av anslagsbelastningen. Personal Personalkostnader (löner, avgifter baserade på lön och övriga personalomkostnader) svarar för av anslagsbelastningen. Gemensamma kostnader Gemensamma kostnader, som omfattar hyra för kansliets lokaler, IT-stöd, kontorsadministration m.m., svarar för av anslagsbelastningen. I årsredovisningens andra del återfinns den finansiella redovisningen med resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning, noter samt sammanställning över väsentliga uppgifter. Kansliet har letts av en kanslichef med ca 30 medarbetare fördelade på tre utredningsenheter samt en administrativ enhet. av kansliets medarbetare har haft minst akademisk grundutbildning. Revisorerna har strävat efter att öka inslaget av yngre medarbetare med aktuell högskoleutbildning inom olika områden. För att utveckla och behålla kvalificerade medarbetare har revisorerna lagt stor vikt vid god arbetsmiljö, jämställdhet, möjlighet till vidareutveckling samt attraktiva arbetsuppgifter. Kompetensutveckling har varit en naturlig del av det dagliga arbetet. En rad interna seminarier och kurser har anordnats. Medarbetarna har också deltagit i externa utbildningar och konferenser. Det har funnits en generös inställning till tjänstledighet för tjänstgöring vid utskott, kommittéväsendet och . Vid utgången av hade revisorernas kansli 36 tillsvidareanställda, varav 7 var tjänstlediga. Av dessa var 21 kvinnor och 15 män. Därutöver hade två personer tidsbegränsade anställningar. har tre medarbetare nyrekryterats, därav två med tidsbegränsade anställningar. Fyra personer har slutat sin anställning. revisorer har fastställt en jämställdhetsplan för revisorernas kansli för . Av kansliets tillsvidareanställda har fördelningen mellan kvinnor och män varit jämn. Av 27 tillsvidareanställda utredare/revisionsdirektörer var 14 kvinnor och 13 män. Av fyra assistenter var tre kvinnor och en man. Fördelningen bland cheferna var tre kvinnor och två män. I planen föreskrivs bl.a. att jämställdhetsaspekter ska beaktas vid utarbetandet av den årliga utbildnings- och personalutvecklingsplanen, att både kvinnor och män ska uppmuntras att söka tjänster och att alternativa karriärvägar ska uppmuntras. Utskottstjänstgöring och sekreteraruppdrag i kommittéer och utredningar är exempel på sådana alternativa karriärvägar för både manliga och kvinnliga medarbetare. En uppföljning av jämställdhetsplanen visar att detta uppfyllts. En kartläggning av löneskillnader mellan kvinnor och män har gjorts. Någon skillnad på grund av kön påvisas inte. Resultaträkning (tkr) 2003* 2002*