frsrdg · GQ04RR13 · 2003-01-01 00:00:00 — Finansieringsproblemet måste vara löst i sin helhet innan ärendet föreläggs för beslut. Om polisens behov i storstadsregionerna inte kan lösas bör den frågan hanteras i särskild ordning. Revisorerna föreslår att regeringen tar fram det underlag som behövs för att och övriga finansiärer ska kunna ta ställning till när ett nytt kommunikationssystem bör införas och hur införandet ska ske och finansieras. Revisorerna kan inte se att de direktiv som lagts till Utredningen om gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet (dir. 2002:78) i sin nuvarande utformning kommer att resultera i det efterfrågade beslutsunderlaget. En bedömning skulle behöva göras av inte bara ekonomiska och andra konsekvenser av ett system utbyggt enligt olika alternativ, utan också konsekvenserna av att helt eller delvis behålla nuvarande system samt de samhällsekonomiska skälen talar för ett nytt system. I den mån revisorernas förslag till hantering leder till att polisens radiokommunikationsproblem inte kan lösas bör den frågan hanteras i särskild ordning. När det efterfrågade underlaget i sin helhet är framtaget bör det föreläggas för beslut. Om regeringens förslag så kräver bör regeringen ha genomfört förhandlingar med övriga tänkbara finansiärer så att finansieringen i sin helhet är ordnad. Regeringen bör ta kontakter med regeringarna i , och för att utreda möjligheterna till och behovet av samordning. Revisorerna föreslår också att regeringen tar kontakter med regeringarna i våra grannländer för att utreda möjligheterna till och behovet av samordning av ärendet för att åstadkomma en sammantaget ekonomiskt och funktionellt fördelaktig lösning. AB Stelacon 2002, Finansiell och funktionell analys av alternativa tekniker för gemensamt radiokommunikationsnät för skydd och säkerhet, Ds 2000:42, Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och , Förvaltningsavdelningen National Audit Office 2002, Public Private Partnerships: Airwave, Report by the comptroller and auditor general 730 Session 20012002 2001, Kaos om kommenderingen i i , EU 2001-kommenderingen, Utvärdering revisorer 2001, Nya vägar till vägar och jrnvgar?, Frslag till 2000/01:RR11 2002, utvärdering av EU-kommen-deringen i 1997, Estoniakatastrofen - förlisning i , nr 68, 1997:15 2001, Brandkatastrofen i Gteborg natten , nr 75 SOU 1998:143, Ett tryggare Ett gemensamt system för mobil kommunikation, Betänkande av Utredningen om ett gemensamt radiosystem Statskontoret 2001, Upphandling av ett radiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard - Delrapport , inriktning och finansiering, Dnr 2000/396-5, Statskontoret 2001, Upphandling av ett radiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard - Delrapport drifts- och investeringskostnader, Dnr 2000/396-5, Statskontoret 2001, Ekonomiska scenarier kopplade till kravnivåer i kravspecifikation, Dnr 2000/396-3, Statskontoret 2001, Slutrapport - Statskontorets uppdrag avseende upphandling av ett nationellt radiokommunikationssystem baserat på Tetra-standard, Rapport till regeringen förhandlingsman och 2001, Regeringens uppdrag avseende radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard, SK dnr 2001/1861 Lf dnr 853/01 Brev till regeringen Teleplan 1996, Felles radionett for nødetatene, Forstudie Uppdrag Tetra radiokommunikation 2002, Ett nät för trygghet, Rapport , Information om det belgiska och bolaget , Information om standardiseringsarbetet inom gällande Tetra, GSM och UMTS , Information om det nederländska , Ministry of the interior and kingdom relations och , Information om det norska , Information om det danska skydds- och säkerhetsnätet , Information om det finska 1 Revisorernas granskning 1 1.1 Sammanfattning av rapporten 1 2 Revisorernas överväganden och remissinstansernas synpunkter 2 2.1 Allmänt om remissvaren 2 2.2 Underlaget för beslut om när ett nytt system bör tas i bruk 3 2.3 Finansiering av det nya systemet 5 2.4 Polisen i storstadsregionerna 7 2.5 Samordning med andra länder 8 3 Revisorernas förslag 10 Rapport 2002/03:5 Radiokommunikation för trygghet och säkerhet 11 1 Granskningens bakgrund och inriktning 17 2 Många aktörer ansvarar för skydd och säkerhet 18 3 Nuvarande kommunikationssystem 19 4 De nuvarande systemens brister 20 4.1 De nuvarande systemens funktionalitet 20 4.2 Flera olika system försvårar samverkan 21 4.3 Exempel på kommunikation mellan aktörerna 22 5 Ny teknik nya möjligheter 27 5.1 Systemens brister kan till stor del avhjälpas 27 5.2 Om skillnaden mellan analog och digital radio 27 5.3 Skifte av teknik, inte bara byte av system 27 5.5 Modern mobiltelefoni 28 6 De främsta skälen till ett nytt gemensamt kommunikationssystem 29 6.1 Funktionella skäl 29 6.2 Ekonomiska skäl 30 6.3 Internationella skäl 30 7.1 Ärendet väcks 31 7.2 Utredningen om ett gemensamt radiosystem (UGR) 31 7.3 Statskontorets upphandlingsuppdrag 32 7.4 Regeringen utser en förhandlare 37 7.5 Regeringen tillsätter 38 8 hantering av ärendet 40 8.1 Berörda departement 40 8.2 Mycket av hanteringen har skett utanför 40 8.4 Övriga departement 41 9 Användarnas intressen 43 9.1 Många inblandade myndigheter 43 9.2 Hanteringen inom kommun- och landstingssektorn 44 11 Problemet med tekniken 48 11.1 Tekniken blir aldrig färdigutvecklad 48 11.2 Teknikfrågan har haft en framträdande roll 48 11.3 Tekniken inte central 48 11.4 Valet av teknik i våra grannländer 49 12 Problemet med finansieringen 50 12.1 Vad skulle ett nytt system kosta? 12.2 Vem ska betala? 12.3 Vad kostar alternativet? 12.4 Vilka förtjänster har ett nytt system? 12.5 Hur lång livslängd har ett nytt kommunikationssystem? 13 Hanteringen i andra länder 54 13.1 Situationen i våra grannländer 54 13.2 Situationen i några andra länder i 56 14 Revisorernas överväganden och förslag 58 14.1 Revisorernas överväganden 58 14.2 Revisorernas förslag 61 En överenskommelse har nåtts med som möjliggör att polisen får behålla radiotillståndet . En del av räddningstjänsten är statlig (t.ex. fjällräddningen och flygräddningen). Eftersom huvudparten av verksamheten inom räddningstjänsten bedrivs i regi används begreppet räddningstjänst i fortsättningen synonymt med , där inte annat särskilt sägs. Tetra (TErrestrial Trunked RAdio) är en standard för digital mobil radio som utvecklats av (). F80 håller på att ersättas av S-70M även i fjällvärlden. Länsnäten ska möjliggöra kommunikation mellan och länets kommunala räddningstjänster men underlättar också kommunikation mellan de kommunala räddningstjänsterna. Radioskugga innebär att en plats, på grund av t.ex. höjdskillnader i terrängen i kombination med radiomasternas placering, inte kan nås av radiovågor. En basstation utgörs av en radiosändare och mottagare med vilken en handburen eller fordonsmonterad radio kan kommunicera. En basstation har betydligt större räckvidd än de handburna och fordonsmonterade radioterminalerna. Därigenom kan kommunikation ske mellan radioterminalerna över betydligt större avstånd, via en basstation eller ett sammanbundet nät av basstationer, än vad som är möjligt om kommunikationen sker direkt mellan radioterminaler. En basstation har emellertid även den begränsad räckvidd. En radioterminal som befinner sig utanför en basstations täckningsområde kan därför inte upprätta kontakt med andra terminaler, med mindre än att den andra terminalen kan nås direkt (med hjälp av terminalens begränsade täckningsområde). Frekvensekonomi avser systemets förmåga att möjliggöra så mycket kommunikation som möjligt i ett begränsat frekvensutrymme. Genom utsändning av vilseledande eller på annat sätt störande meddelanden eller genom utsändning av "brus" som försvårar annan kommunikation. Störning från annan radiokommunikation eller annan elektronisk utrustning. Nästan alla polismyndigheter är i sin tur uppdelade i flera närpolisområden, typiskt omfattande en eller ett fåtal kommuner, med ansvar för stora delar av polisverksamheten. Indelningen i närpolisområden har emellertid ingen betydelse för radiokommunikationen. Två eller flera kommuner kan emellertid bilda kommunalförbund så att räddningstjänstens verksamhetsområde utgörs av mer än en kommun. Även andra former av samverkan mellan kommuner förekommer, som inte innebär att den enskilda kommunen överlåter det politiska ansvaret, men som ändå innebär långtgående samverkan i räddningstjänstfrågor. Sändning pågår så länge någon talar, eller håller sändknappen intryckt. Till skillnad från telefonförbindelser är inte en kanal upptagen under , utan endast vid sändning. För ambulansen skulle det t.ex. kunna röra sig om att sända information om medicinsk status bl.a. EKG, för t.ex. att ta del av ritningar över byggnader eller registerinformation om förekomst av brandfarliga ämnen och för polisen att göra registerslagningar. Källor: Rapporteringen om dessa händelser har varit omfattande i medierna. Ett stort antal rapporter har också producerats som beskriver omständigheter vid dessa händelser, t.ex. , utvärdering av EU-kommenderingen i och i utvärdering av EU 2001-kommenderingen om Göteborgshändelserna, nr 68 om Estoniakatastrofen samt nr 75 om Brandkatastrofen i (de båda sistnämnda utgivna av ). Nätet i radiokommunikationssystemet utgörs av basstationer som kan föra vidare de radiosignaler som sänds från enskilda terminaler och som sinsemellan är sammanbundna. En uppdelning av signalen mellan olika frekvenser och/eller genom att utnyttja endast delar av en frekvenskanal är i och för sig också möjlig vid analog överföring men kräver då att radioutrustningen (sändare, mottagare, basstationer, växlar m.m.) görs mer tekniskt avancerade. Det har då och då främst i medierna men även i andra sammanhang framförts att det finns möjligheter att få alla de funktioner som Tetra kan erbjuda även inom ramen för ett mobiltelefonnät. För att få den senaste, men troligen inte sista, bedömningen i denna fråga hänvisas till rapporten och finansiell analys av alternativa tekniker för gemensamt radiokommunikationsnät för skydd och säkerhet, framtagen av AB Stelacon på uppdrag av , som överlämnades till Utredningen gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Artikel 44 i konventionen om tillämpning av av . I direktiven (bilaga till regeringsbeslut nr II 2 vid regeringssammanträde ) till Statskontoret är denna första fas formulerad som att "Statskontoret skall utreda vilka statligt finansierade myndigheter och övriga samhällsviktiga organisationer som har uppgifter under höjd beredskap och under svåra påfrestningar i fred, såsom kommuner och landsting, som vill använda systemet" (vår kursivering). I förhållande till UGR:s förslag skulle en ordagrann tolkning av denna skrivning innebära en klar begränsning av användarkretsen. En sådan tolkning har dock inte Statskontoret gjort. Enligt alternativet skulle täckning finnas utomhus för bärbar terminal i tätorter med mer än 10 000 invånare samt i vissa tunnlar, tunnelbanestationer, köpcentrum o.d. För fordonsmonterade terminaler skulle täckning finnas i , , Norrlands kustland och längs de viktigaste vägarna. Nätet skulle ha begränsad säkerhet, t.ex. 12 timmars avbrottsfri kraft vid basstationerna och inget EMP-skydd (skydd mot elektromagnetiska pulser som bl.a. kan genereras av kärnvapen och som leder till att elektronisk utrustning slås ut). Enligt det andra alternativet skulle täckningen utöver vad som gällde i det första även finnas för fordonsmonterade terminaler i kraftledningsgator i inland (även viktigare leder i fjällen) och för bärbara terminaler i alla tätorter med mer än 2 000 invånare samt fullständig inomhustäckning i alla tätorter med mer än 100 000 invånare (samt i vissa tunnlar, köpcentrum o.d.). Säkerheten skull vara något högre än i alternativ 1, bl.a. 24 timmars avbrottsfri kraft vid basstationerna men inget EMP-skydd. I detta alternativ skulle täckningen vara i princip fullständig för fordonsmonterade terminaler och för bärbara terminaler i alla tätorter med mer än 200 invånare. Inomhustäckningen skulle vara fullständig i alla tätorter med mer än 50 000 invånare (samt i vissa tunnlar, köpcentrum o.d.). Nätet skulle också inkludera viss lufttäckning mellan helikoptrar och enheter på marken samt radiotäckning för fartyg på svenskt territorialvatten. Säkerheten i nätet skulle vara högre med bl.a. 48 timmars garanterad avbrottsfri kraft vid basstationerna och EMP-skydd. Ett nät som täcker Syd- och samt . har behandlat ärendet. Utskottet konstaterade att regeringen inte tagit tillräckligt samordningsansvar för ärendet. Se vidare kapitel 10. Kravspecifikationen skulle ta hänsyn också till behoven hos övriga myndigheter i Komrad. Källa: Ds 2000:42 Vad kostar det att regera? och 2001, Regeringens uppdrag avseende radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard, SK dnr 2001/1861 Lf dnr 853/01 Brev till regeringen . var bl.a. sekreterare i samt projektledare för uppdrag. Om kommuner och landsting genom lag åläggs att delta i finansieringen gäller den s.k. finansieringsprincipen, dvs. att staten då måste kompensera för ökade kostnader. I den tillsatta utredningen, , pågår ett arbete med att utreda de nuvarande kostnaderna. gjorda uppskattningar av kommunikationskostnaderna har av allt att döma inte fångat hela den faktiska kostnaden för nuvarande kommunikation.