frsrdg · GQ04RR1 · 2003-01-01 00:00:00 — Efter genomgången av domarnas lönesystem konstaterade revisorerna i informationsrapporten att denna reservation var motiverad. Revisorerna ansåg att arbetsgivarrollen i staten är svag och att det gäller hela ansvarskedjan från regeringen till och myndigheterna. Bilden av lönestatistiken på det statliga området är splittrad. och därmed myndigheterna verkar inte kunna utnyttja statistiken som det viktiga arbetsgivarpolitiska instrument den är i löneförhandlingar och lönesättning. Rättssäkerheten förutsätter kompetenta och självständiga domare, och självfallet är det enligt revisorerna viktigt att duktiga personer kan rekryteras till domarbanan. Men det är också för rättssäkerheten viktigt att mål och ärenden i domstolarna behandlas effektivt, utan onödig väntetid. Lönesystemet inom domstolsväsendet är på många sätt ålderdomligt. Revisorerna ansåg att detta är ett av hindren för ökad effektivitet inom rättsväsendet. Informationsrapporten har skickats för kännedom till berörda utskott, (och ) och till . Avvisningar och utvisningar - regler och praxis vid fyra myndigheter revisorer har på eget initiativ genomfört informationsbesök hos , i , JO och . Revisorerna har även varit i kontakt med . Syftet med besöken har varit att belysa dels hur ansvariga myndigheter normalt agerar för att genomföra och verkställa avvisningar och utvisningar, dels hur kontrollen och uppföljningen av denna myndighetsutövning genomförs. Syftet har inte varit att granska enskilda fall. Resultaten av besöken har redovisats i en informationsrapport. Här framgår att har sett över och ändrat vissa rutiner, bl.a. för att bättre kunna redovisa verkställighetsfrågor. Flera av de enskilda ärenden som medierna uppmärksammat och som gäller hur genomför avvisnings- eller utvisningsbeslut har dessutom granskats av JO. Även polisens arbete med verkställighetsärenden har kritiserats i medierna. Ingen generell uppföljning görs av sådana ärenden, men frågor kring utlänningsärenden ingår i de normala inspektionsrundor som gör hos polismyndigheterna. Riksåklagaren utreder de enskilda ärenden som medierna tagit upp. Revisorerna drog slutsatsen att vissa frågor bör ses över för att de fastställda målen med migrationspolitiken ska fungera bättre. Revisorernas informationsbesök har inte givit indikationer på att kontrollen av eller polismyndigheternas verkställighet som regel fungerar otillfredsställande. Revisorerna noterar att regeringen (dir. 2002:43) tillsatte en särskild utredare med uppgift att redovisa hur bestämmelserna om avvisning och utvisning har tillämpats och vid behov lägga fram förslag så att lagen blir tydligare. En fördjupad granskning av gällande rutiner ska också genomföras. Redovisning av uppdraget ska, enligt tilläggsdirektiv (2002:147), ske . Moderna museets och byggnader på revisorer har genomfört ett informationsbesök rörande Statens fastighetsverks agerande som byggherre vid bygget och ombyggnationen av lokaler för och . Bakgrunden till besöket var de uppmärksammade problemen med innemiljön i de båda museerna. Revisorerna konstaterade i sin rapport att följt de regler och den praxis som gäller men att de särskilda krav som ställdes på lokalerna borde ha föranlett att verket ägnat större möda åt problem med otätheter o.d. Revisorerna konstaterade också att tillsammans med de båda museerna i huvudsak hanterat den uppkomna situationen på ett tillfredsställande sätt, men att konsekvenserna av problemen med innemiljön sannolikt kunde ha begränsats om tidiga signaler bättre hade hörsammats. bröts ut ur 1988 och bildade en egen myndighet. föreslog revisorer att undersöka hur klarat sina tullbevakningsuppgifter utan egen kustbevakning i organisationen. Revisorerna genomförde informationsbesök vid såväl som i syfte att granska hur myndigheterna samarbetar och hur hanteringen av tullbevakningsuppgifterna, främst smugglingsbekämpningen, utvecklats. Revisorerna konstaterade att mycket har hänt inom området under de som gått sedan var en del av . EU-inträdet och har påverkat myndigheternas verksamhetsinriktning, resurser och arbetssätt. Revisorerna fann att roll inte ifrågasätts men att samarbetet mellan myndigheterna behöver utvecklas. och borde t.ex. ha tillgång till varandras spanings- och underrättelseregister samt misstankeregister. Revisorerna ansåg det positivt att myndigheterna nu tillsammans med Polisen ökar användningen av riskanalyser vid kontrollen. menade revisorerna att det var något förvånande att samarbetet mellan myndigheterna fortfarande behövde utvecklas . Revisorerna ifrågasatte även om Försvarsdepartementet är rätt huvudman för och ansåg att den frågan borde utvärderas . Någon utvärdering har dock ännu inte kommit till stånd. I budgetpropositionen för framhåller regeringen vikten av att fortsätter att utveckla sitt samarbete med , Polisen och andra berörda myndigheter för att uppnå en effektiv och ändamålsenlig gränskontroll. revisorer har genomfört ett informationsbesök på det internationella och fria val, . Institutet bildades på svenskt initiativ i . Dess huvuduppgift är att främja demokrati i olika delar av världen och stärka demokratiska processer. 19 länder är medlemmar i . Tillsammans ansvarar dessa för finansieringen av institutet. Svenska staten är dock IDEA:s största bidragsgivare. Av institutets totala inkomster har stått för ungefär hälften. Revisorerna anser att regeringen bör verka för att finansieras genom fasta regler i stället för de frivilliga bidrag som gäller . De svenska bidragen till institutet bör enligt revisorernas mening bli föremål för samma budgetprövning som anslag till statliga myndigheter. Vid besöket framkom att är utsatt för konkurrens genom att andra aktörer gärna tar efter modeller och arbetsmetoder som har utarbetat. Därför gäller det för att utvecklas och finna nya inriktningar av sitt arbete. Enligt revisorernas uppfattning bör regeringen regelbundet utvärdera behovet av och dess verksamhet. Informationsrapporten överlämnades för kännedom till utrikesutskottet, , Sida och . I budgetpropositionen skriver regeringen att är en viktig aktör på demokratiområdet och att förblir en stor finansiär av institutet. revisorer granskade på förslag av skatteutskottet de allmänna råd och uttalanden som ges ut av () samt skatteförvaltningens processverksamhet. Särskilt uppmärk-sammas problem med dröjsmål i skatteprocesserna. En särskild underlagsrapport - tillämpningen av taxeringslagen togs fram av för denna granskning. Revisorerna ansåg efter förstudien att det för tillfället inte var motiverat med en fördjupad granskning av frågan. Revisorerna konstaterade att det pågick flera projekt, bl.a. på och (), om skatteprocessen och de frågor granskningen behandlat. Förstudien hade inte heller visat att RSV:s föreskrifter och andra texter avvek från gällande lagstiftning eller generellt höll en låg kvalitet. revisorer har på förslag från utbildningsutskottet genomfört en förstudie av tidsanvändningen i utbildningssystemet från grundskola till högskolans grundutbildning. Såväl lärares som elevers och studenters tidsanvändning ingick i studien. I förstudien beskrevs utbildningssystemets omfattning och utveckling mätt i antal lärare, elever och studenter på olika nivåer. En beskrivning gjordes också av hur stora andelar av eleverna med avslutad grundskoleutbildning som gick vidare till studier på gymnasieskolan respektive hur stor andel av personer med avslutad gymnasieutbildning som gick vidare till studier på högskolor och universitet samt hur dessa andelar utvecklats . En särskild beskrivning gjordes också av lärartätheten på olika nivåer i utbildningssystemet samt hur lärarna använder sin tid. Revisorerna beslutade att inte gå vidare med en granskning. Det främsta motivet var att tidsanvändningen, som den kan mätas på övergripande nivå, inte ensam utgör ett mått på utbildningens kvalitet eller effektivitet. - effektivt och balanserat? revisorer har genomfört en förstudie av bildandet av . Förslaget till granskning kom från bostadsutskott. I förstudien beskrivs bakgrunden till bildandet av . Därutöver analyseras verksamhet sedan tillkomsten 1998. Revisorerna fann det inte meningsfullt att genomföra en närmare granskning av den aktuella länssammanslagningen. Motiven till detta var bl.a. att en länsstyrelses mångfacetterade verksamhet gör det svårt att bedöma verksamhetens sammantagna effektivitet. Svårigheterna förstärks av oprecisa målformuleringar. Det är även förknippat med betydande problem att på ett tillförlitligt sätt koppla förändrad produktivitet eller effektivitet hos i till själva länssammanslagningen. Många andra faktorer, som inte sammanhänger med själva länssammanslagningen, kan antas ha haft betydelse för verksamhetens utveckling. Bland dessa märks tillkomsten av ny lagstiftning (exempelvis och ny körkortslag), omorganisationer, försöksverksamhet med regionalt självstyre, förändrade handläggningsrutiner m.m. Säkerheten i museer och kulturbyggnader En förstudie har genomförts rörande säkerheten i museer och kulturbyggnader. Förstudien tar upp två aspekter på säkerhet vid statliga museer och kulturbyggnader: skydd mot brott och skydd mot brand. I förstudien beskrivs de beslut statsmakterna fattat inom området, regelverket och de berörda myndigheternas uppgifter. Vidare redovisas den kunskap som finns rörande säkerheten i museer och kulturbyggnader samt de insatser som regeringen och ansvariga myndigheter vidtagit för att höja säkerheten . Enligt revisorerna visar förstudien att det finns ett icke försumbart hot mot vårt kulturarv i form av brand, brott och skadlig miljöpåverkan. Regeringen och ansvariga myndigheter har dock tagit ett flertal initiativ i syfte att höja säkerheten. Enligt revisorernas bedömning är det inte motiverat att genomföra en granskning innan det är möjligt att överblicka resultatet av dessa initiativ. Revisorerna beslutade att inte gå vidare med frågan om säkerhet i museer och kulturbyggnader i en fördjupad granskning. Förstudien har skickats för kännedom till kulturutskottet, , , och . Bransch- och näringslivsrepresentanter i myndigheternas styrelser I en promemoria som för kännedom överlämnats till , och Utredningen om en översyn av verksförordning redovisar revisorerna sina iakttagelser om bransch- och näringslivsrepresentanter i myndigheternas styrelser. Revisorerna har ifrågasatt lämpligheten av att personer som är verksamma inom branschorganisationer vilkas medlemmar står under verkets tillsyn ingår i myndighetens styrelse. Det kan finnas en risk att lojalitetskonflikter uppstår mellan styrelseuppdraget och uppgiften att tillvarata medlemmarnas intressen. Näringslivsrepresentanter kan hamna i liknande situationer. Det gäller även om personerna inte är utsedda för att representera särskilda branschorganisationer. Revisorerna ansåg att regeringen bör förtydliga direktiven till den pågående översynen av verksförordningen (dir. 2001:117) angående ledamöter i myndigheternas styrelser så att även dessa frågor behandlas. Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna Rapport 2002/03:RR2 revisorer beslutade , efter förslag från arbetsmarknadsutskottet, att granska styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna. Granskningen avgränsades till den ekonomiska styrningen och inriktades främst på målen och uppföljningen inom arbetsmarknadspolitiken. Det inkluderar även implementeringen av målen, och ett viktigt inslag i detta har varit att analysera verksamhetsplaneringen inom (). En rapport publicerades . Granskningen visar att styrningsproblemen är stora. Det finns en uppenbar risk för att resurser inom arbetsmarknadspolitiken används och fördelas fel. Problemen är av den karaktären att det är dags för en grundlig översyn av resultatstyrningen inom det arbetsmarknadspolitiska området. Det gäller både regeringens och AMV:s insatser. Målstrukturen för arbetsmarknadspolitiken är för komplicerad. Målen är dessutom i många fall inte utformade för att styra ett område som arbetsmarknadspolitik. Det går därför inte att styra arbetsmarknadspolitiken effektivt utifrån dagens målstruktur. I rapporten föreslås att regeringen bör göra en generell översyn av målen för arbetsmarknadspolitiken. Regeringens resultatinformation ger heller ingen bra bild av hur arbetsmarknadspolitiken bidrar till måluppfyllelsen. I rapporten föreslås att regeringen bör förbättra resultatredovisningen. Granskningen visar också att verksamhetsplaneringen inom AMV har stora brister. Målen får inte något ordentligt genomslag bland de anställda, målens styrande funktion reduceras väsentligt och resurserna fördelas inte effektivt. I rapporten föreslås att regeringen bör ge AMS i uppdrag att i grunden omarbeta verksamhetsplaneringen. I granskningen visas också att AMS analys av resultatstyrningsprocessen är förenklad och outvecklad. Det gäller även länsarbetsnämndernas analys av den egna verksamheten. I rapporten föreslås att AMV förbättrar sin uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Rapporten har remissbehandlats. Revisorernas förslag till beräknas föreligga . Rapport 2002/03:3 revisorer har på eget initiativ granskat uppdragsarkeologi. I granskningen behandlades bl.a. uppdragsarkeologins organisation, verksamhet, villkoren för konkurrens och länsstyrelsernas val av arkeologiska undersökare. Rapporten är ett delprojekt i en större granskning benämnd Myndigheter på marknaden (förstudie /02:9). Då mark ska exploateras och fornlämningar kommer till skada ska exploatörerna enligt kulturminneslagen bekosta de arkeologiska utredningar och undersökningar som länsstyrelserna beslutar om. Länsstyrelserna ska inte tillämpa lagen om offentlig upphandling när de utser arkeologiska undersökare, men ska vid större uppdrag tillämpa ett anbudsliknande förfarande. Granskningen visade att de arkeologiska undersökarna har ett övertag i förhållande till länsstyrelserna vad gäller att bestämma undersökningens omfattning och kostnader. Exploatörerna har små möjligheter att påverka länsstyrelsernas val av undersökare och de kostnader de debiteras. Staten är en svag beställare av arkeologiska undersökningar och en passiv mottagare av de arkeologiska resultaten. Några tusen arkeologiska undersökningar har inte slutredovisats. För ett bättre nyttjande av resultaten och för att stärka statens roll som beställare av arkeologi föreslog revisorerna att stora eller viktiga undersökningar leds av universitet eller högskolor. Av granskningen framgick också att möjligheterna till insyn i den arkeologiska beslutsprocessen är begränsade och att kostnadskontrollen i organisationen för uppdragsarkeologi brister. Få arkeologiska uppdrag har utsatts för konkurrens och användningen av ett anbudsliknande förfarande har minskat. Länsstyrelserna utser arkeologiska undersökare slentrianmässigt. Undersökare i privat regi har svårt att få uppdrag. Revisorerna föreslog att beslutet om att undanta uppdragsarkeologi från lagen om offentlig upphandling omprövas och att exploatörer ges ansvaret för att upphandla arkeologi från auktoriserade arkeologer. kan ges i uppdrag att utfärda en sådan auktorisation. bedriver landets största arkeologiska uppdragsverksamhet och har flera myndighetsuppgifter som rör uppdragsarkeologi - däribland normgivning och central tillsyn. Detta förhållande innebär intressekonflikter. Revisorerna föreslog att den arkeologiska uppdragsverksamheten skiljs från . Rapporten har sänts på remiss. Revisorerna avser att lämna förslag till . Villkoren för veterinär verksamhet Rapport 2002/03:4 avslutade revisorer granskningen av veterinärväsendet och de villkor som olika veterinärgrupper arbetar under. Granskningen är ytterligare ett delprojekt i den större granskningen Myndigheter på marknaden (förstudie /02:9). Sedan omorganisation av distriktsveterinärorganisationen 1995 har veterinärer varit missnöjda med statsmakternas sätt att utforma villkoren för statliga distriktsveterinärer och privatpraktiserande veterinärer. I granskningen konstaterade revisorerna att de arbetsuppgifter som utförs av statliga distriktsveterinärer inte avviker från de uppgifter som utförs av privatpraktiserande veterinärer. Däremot konstaterades att de ekonomiska förutsättningarna för distriktsveterinärer skiljer sig från dem som gäller för privatpraktiserande veterinärer. får ett statligt bidrag för sin uppdragsverksamhet. I granskningen konstaterades att missnöjet med villkoren har lett till ofullständig rapportering om djursjukdomar och de behandlingar djuren har genomgått. Missnöjet har också försvårat för veterinärgrupperna att samarbeta om jourtjänstgöring och djurhälsoarbete. Revisorerna föreslog att regeringen utreder de närmare förutsättningarna för hur en avveckling av distriktsveterinärorganisationens statliga huvudmannaskap kan genomföras. Revisorerna föreslog också att regeringen ger en oberoende utredare i uppdrag att redovisa omfattningen av bristerna i databas om djursjukdomar och de behandlingar djuren har genomgått. Därtill föreslog revisorerna att regeringen tar initiativ till en samlad översyn av länsveterinärernas arbetsuppgifter. Rapporten har sänts på remiss. Revisorerna avser att lämna förslag till . Radiokommunikation för trygghet och säkerhet Rapport 2002/03:5 revisorer har på eget initiativ granskat regeringens och olika myndigheters hantering av ärendet om ett gemensamt radiokommunikationssystem för polisen, räddningstjänsten, sjukvården m.fl. Bakgrunden var att ärendet trots många års beredning fortfarande inte lett till att uppmärksammade problem kunnat lösas. En rapport publicerades . Frågan om ett nytt kommunikationssystem har varit aktuell . Ansvarsfördelningen inom hade varit något oklar eftersom ärendet berört många departement. Den tillsatta Utredningen om gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet är den tredje offentliga utredningen som arbetat med ärendet. Regeringen hade också lämnat uppdrag till myndigheter att utreda. Trots att den långa beredningstiden lett till att ärendet belysts grundligt i vissa avseenden återstod många viktiga frågor att besvara. Det förelåg vid tiden för granskningen ett alltför bristfälligt underlag för att bedöma vilka konsekvenser ett nytt kommunikationssystem skulle få för verksamheten och dess effektivitet. Revisorerna föreslog därför att regeringen ska ta fram det underlag, bl.a. en samhällsekonomisk analys, som behövs för att och övriga finansiärer skulle kunna ta ställ-ning till när ett nytt system behövde införas och hur det skulle fi-nansieras. I underlaget behöver också ingå en bedömning av förut-sättningarna för en samordning av ärendet med våra grannländer. Rapporten har sänts på remiss. Revisorerna avser att lämna förslag till . Statens styrning av verksamheter i kommuner revisorer har efter förslag från finansutskottet genomfört en förstudie om statens styrning av verksamheter i kommunerna. I förstudien lämnas en översiktlig redovisning av såväl ekonomisk styrning som regelstyrning. Därutöver beskrivs principer för uppföljning och utvärdering, tillsyn samt återrapportering av resultat. Slutligen beskrivs tre områden som är intressanta att studera närmare. Revisorerna har därefter genomfört granskningar av hur den statliga styrningen fungerar med exempel från livsmedelstillsynen, skolan samt vård och omsorg till äldre. Syftet var att granska dels hur nationella mål genomförts på nivå, dels effekterna av de statliga styrinstrument som används för att säkerställa önskvärda resultat. Resultatet av analyserna på vart och ett av de tre områdena har presenterats i separata rapporter och skrivelser till . Resultaten från de genomförda granskningarna samt ytterligare underlag kommer att ligga till grund för slutsatser som kommer att redovisas i en skrivelse till . Den pågående granskningen av materielavvecklingen inom försvaret föregicks av en förstudie som revisorerna genomförde . Förstudien föranleddes av flera skrivelser från allmänheten där hanteringen av övertalig materiel kritiserades. hade revisorerna dessutom besökt ett av Försvarsmaktens försäljningsställen. Försvarsbeslutet innebar en mycket stor förändring av försvarets materielbehov vilket föranledde avvecklingen av materiel inom försvaret. Enligt beslut ska krigsorganisationen 800 000 till 200 000 man, vilket beräknas medföra att mer än hälften av de förnödenheter som försvaret hade kommer att avvecklas. Enligt riktlinjer för avvecklingen ska överskottsmateriel i första hand utnyttjas för att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred, för humanitära insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materielsamarbete samt av frivilliga försvarsorganisationer. I andra hand ska överskottsmateriel säljas till civila företag och i tredje hand ska materielen förstöras. Vad gäller försäljning av materiel har Försvarsmakten gjort bedömningen att det mest kostnadseffektiva tillvägagångssättet är att sälja materiel genom försäljningar av stora partier med endast en köpare per försäljningsomgång. Försäljningen sköts av . Sju försäljningsomgångar är planerade fram till . I förstudien framförde revisorerna kritik mot Försvarsmakten för att inte ha prioriterat avvecklingen av materiel tillräckligt. Revisorerna bedömde dock inte att det fanns anledning att genomföra någon granskning , eftersom endast en liten del av materielen hade avvecklats. Revisorerna ansåg dock att det var viktigt att följa avvecklingsprocessen och bedömde att det kunde bli aktuellt med en granskning när Försvarsmakten kommit något längre med avvecklingen. En granskning av försvarets hantering av avvecklingen inleddes . Revisorerna kommer bl.a. att granska försvarets rutiner för avvecklingen. En granskningsrapport beräknas vara klar . revisorer beslutade att inleda en granskning inriktad på hur några utvalda myndigheter hanterar en kombinerad affärs- och myndighetsroll. När myndigheter säljer varor eller tjänster på en marknad kan oönskade effekter uppstå för såväl myndigheter som konkurrerande företag. Av förstudien framgår att kombinationen av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter och avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet ökar risken för att myndigheten negativt påverkar konkurrens-förhållandena. Intressekonflikter och prioriteringsproblem kan också uppstå mellan myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet då myndigheter har olika roller att hantera och olika finansierings-former att beakta. Granskningen omfattar uppdragsverksamhet vid tre myndigheter och den marknad på vilken myndigheterna säljer sina tjänster - veterinärtjänster vid , arkeologitjänster vid och statistiktjänster vid . Två av de tre delprojekten har rapporterats. Revisorerna beslutade om rapporterna Arkeologi på uppdrag (2002/03:3) och Villkoren för veterinär verksamhet (2002/03:4). Rapporterna har sänts på remiss. Det tredje delprojektet - om uppdragsverksamhet - pågår. En rapport beräknas vara klar . Revisorerna har själva initierat en granskning av statens roll som ägare av bolag. Granskningen är en uppföljning av en tidigare granskning (förs. 1997/98:RR9). I en förstudie redovisar revisorerna vad regeringen vidtagit för åtgärder efter den tidigare granskningen. Bland annat konstaterade revisorerna att flera åtgärder har genomförts i syfte att stärka ägarrollen. ges en gemensam verksamhetsberättelse ut för samtliga statliga bolag i syfte att öka insynen i bolagen. I verksamhetsberättelsen anger regeringen också målen för bolagen samt inriktningen och styrningen av de olika verksamheterna. Det sker ett fortlöpande arbete med att ytterligare utveckla verksamhetsberättelsen. Förslag till riktlinjer för styrelsernas arbetsordning har getts ut i syfte att utveckla styrelsearbetet i bolagen. konstaterade revisorerna i förstudien att de närmare effekterna av utvecklingsarbetet inte har följts upp av vare sig regeringen eller något annat organ. Revisorerna beslutade därför att göra en fortsatt granskning med en sådan inriktning. I granskningen ingår därtill att studera bolagsledningarnas löner och pensioner. En rapport beräknas vara klar . Statlig styrning av hälso- och sjukvården