frsrdg · GQ04RS1 · 2003-01-01 00:00:00 — Val inom ett riksdagsorgan 14 § Val inom organ, som sägs i 13 §, förrättas med acklamation eller, om ledamot begär det, med slutna sedlar. Val inom ett organ som avses i 13 § förrättas med acklamation eller, om någon ledamot begär det, med slutna sedlar. 7.14.1 Valsedlarna skall vara lika till storlek, material och färg. Valsedel skall vara enkel, sluten och omärkt. Vid lika röstetal skiljes genom lottning. Valsedlarna skall vara enkla, slutna och omärkta samt lika till storlek, material och färg. Vid lika röstetal skall valet avgöras genom lottning. 8 kap. Vissa befattningshavare och organ Val av talmän 1 § Val av talman samt av förste, andre och tredje vice talman förrättas vid första sammanträdet med kammaren under valperiod och gäller till valperiodens slut. Talmännen väljes var för sig i nu nämnd ordning. Förrättas valet med slutna sedlar, är den vald som får mer än hälften av de avgivna rösterna. Uppnås icke sådan röstövervikt, förrättas nytt val. Får ej heller då någon mer än hälften av de avgivna rösterna, förrättas ett tredje val mellan de två som vid den andra omröstningen uppnådde de högsta röstetalen. Vid tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Val av talman samt av förste, andre och tredje vice talman enligt 4 kap. 2 § regeringsformen förrättas vid första sammanträdet med kammaren under valperiod och gäller till valperiodens slut. Talmännen väljs var för sig i nu nämnd ordning. Om valet förrättas med slutna sedlar, är den vald som får mer än hälften av de avgivna rösterna. Om sådan röstövervikt inte uppnås, förrättas nytt val. Om inte heller då någon får mer än hälften av de avgivna rösterna, förrättas ett tredje val mellan de två som vid den andra omröstningen uppnådde de högsta röstetalen. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Val av ordförande och ersättare för ordföranden i 2 § utser genom särskilt val en ersättare för ordföranden i valprövningsnämnd. Vad som i 3 kap. 11 § regeringsformen föreskrives om ordföranden äger motsvarande tillämpning på ersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller hans ersättare tillämpas det förfarande som angives i 1 § andra stycket. Bestämmelser om val av ordförande i finns i 3 kap. 11 § regeringsformen. utser genom särskilt val en ersättare för ordföranden i . Bestämmelserna i 3 kap. 11 § regeringsformen om ordföranden tillämpas också på ersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller ersättare för ordföranden tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. Riksföreståndarval 3 § Vid val med slutna sedlar av riksföreståndare, vice riksföreståndare eller person som skall kunna inträda som tillfällig riksföreståndare tillämpas det förfarande som angives i 1 § andra stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. Vid val med slutna sedlar av riksföreståndare, vice riksföreståndare enligt 5 kap. 4 § regeringsformen eller person som skall kunna inträda som tillfällig riksföreståndare enligt 5 kap. 6 § regeringsformen tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. 4 § består av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter skall inte utses. Blir en ledamot av sjukdom eller annan orsak hindrad att utföra sitt uppdrag, väljer en person i dennes ställe så länge hindret varar. Om en ledamot av sjukdom eller annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag, väljer en person i hans eller hennes ställe så länge förhindret varar. 8.4.1 Val av ledamöter i bereds av . Internationella delegationer 5 § Om det träffats en internationell överenskommelse att bland sina ledamöter skall utse ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation, får bestämmelser om detta införas i en tilläggsbestämmelse till denna paragraf. väljer tjugo ledamöter i svenska delegation. Delegationen väljs för varje . Delegationen skall lämna en redogörelse för sin verksamhet till . väljer sex ledamöter i svenska delegation. Delegationen väljs för tiden från året efter det att val till ägt rum till motsvarande tidpunkt efter nästa val. En ledamot eller en suppleant av svenska delegation som lämnat i samband med ett riksdagsval får kvarstå under den återstående delen av delegationens mandatperiod. Delegationen skall lämna en redogörelse för sin verksamhet till . väljer åtta ledamöter i den svenska delegationen till . Delegationen väljs för valperiod. Delegationen skall lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Val av Riksbanksfullmäktige 6 § val av fullmäktige i avser valperiod. Val av fullmäktige i enligt 9 kap. 12 § regeringsformen avser valperiod. Ledamöter av fullmäktige får inte vara ledamot av direktion, vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller ett annat företag som står under tillsyn eller inneha en annan anställning eller ett annat uppdrag som gör dem olämpliga för uppdraget som fullmäktig. Ledamöterna får inte heller vara underåriga, i konkurs, underkastade näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om en ledamot tar en sådan anställning eller ett sådant uppdrag som kan strida mot bestämmelserna i första stycket, skall på förslag av finansutskottet entlediga ledamoten från uppdraget i fullmäktige. De anställningar eller uppdrag som en ledamot tar skall anmälas till . 7 § Val av ledamöter i avser valperiod. Val av ledamöter i enligt 10 kap. 7 § regeringsformen avser valperiod. För talmannen är vice talman suppleant i . Antalet valda suppleanter skall vara nio. 8 § sammanträder inom stängda dörrar. Statsministern får medgiva att även annan än ledamot, suppleant, statsråd och tjänsteman är närvarande. sammanträder inom stängda dörrar. Statsministern får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant, ett statsråd eller en tjänsteman är närvarande. 8.8.1 Tilläggsbestämmelse 4.11.4 äger motsvarande tillämpning på . Sekreterare hos nämnden förordnas av regeringen. Protokoll skall föras vid sammanträden. Sekreterare hos nämnden förordnas av regeringen. Suppleant i skall alltid underrättas om nämndens sammanträden. 8.8.2 Ledamot, suppleant eller tjänsteman skall första gången han är närvarande vid sammanträde med avge försäkran om att han skall iaktta åliggande om tystnadsplikt. En ledamot, en suppleant eller en tjänsteman skall första gången han eller hon är närvarande vid ett sammanträde med avge försäkran om att följa åliggande om tystnadsplikt enligt 10 kap. 7 § regeringsformen. 9 § För ändamål som avses i 13 kap. 2 § regeringsformen sammanträder ledamöter på kallelse av talmannen eller, vid förfall för honom, vice talman, ävensom på kallelse av två av nämndens övriga ledamöter. Förhandlingarna ledes av talmannen, av vice talman eller, om ingen av dem är tillstädes, av den av de närvarande ledamöterna som har varit ledamot av längst tid. Om två eller flera har tillhört , har den äldste av dem företräde. Är vid omröstning till beslut rösterna lika delade, gäller den mening som ordföranden biträder. För förordnande att krigsdelegationen skall träda i ställe enligt 13 kap. 2 § regeringsformen sammanträder ledamöter på kallelse av talmannen eller, vid förhinder för talmannen, vice talman, eller på kallelse av två av nämndens övriga ledamöter. Förhandlingarna leds av talmannen, av vice talman eller, om ingen av dem är närvarande, av den av de närvarande ledamöterna som har varit ledamot av längst tid. Om två eller flera har tillhört , har den äldste av dem företräde. Om det vid omröstning till beslut blir lika röstetal, gäller den mening som ordföranden biträder. ombudsmän 10 § väljer enligt 12 kap. 6 § regeringsformen ombudsmän som skall utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. ombudsmän skall vara fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. är administrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. får härutöver välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. Ställföreträdande ombudsman skall ha tjänstgjort som ombudsman. väljes för sig och övriga ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän väljes var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. , övriga ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. Val av ombudsman gäller för tiden från valet eller den senare tidpunkt bestämmer till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter. Val av ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt bestämmer. På hemställan av kan dock entlediga ombudsman eller ställföreträdande ombudsman som ej åtnjuter förtroende. Avgår ombudsman , skall välja efterträdare för ny fyraårsperiod. Val av ombudsman gäller för tiden från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter. Val av ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer. På förslag av får dock entlediga en ombudsman eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Om en ombudsman avgår , skall välja en efterträdare för en ny fyraårsperiod. 8.10.1 skall, på eget initiativ eller på begäran av någon av ombudsmän, samråda med ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. skall, på eget initiativ eller på begäran av någon av ombudsmän, samråda med en ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Val av ombudsman och ställföreträdande ombudsman bereds av . revisorer 11 § revisorer skall vara tolv. De väljes för valperiod. väljer bland revisorerna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljes för sig. revisorer skall vara tolv. De väljs för valperiod. väljer bland revisorerna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljs för sig. Krigsdelegationen 12 § skall enligt 13 kap. 2 § regeringsformen välja en krigsdelegation inom sig. krigsdelegation består av talmannen som ordförande och av femtio andra ledamöter, vilka väljer för valperiod. Riksdagsledamot är behörig att vara ledamot i krigsdelegationen utan hinder av att han tillhör regeringen. Suppleanter skall icke utses till krigsdelegationen. Får ledamot varaktigt förfall när delegationen har trätt i ställe, utses annan riksdagsledamot till ersättare i den ordning som är angiven i 7 kap. 12 § första stycket. Krigsdelegationen består av talmannen som ordförande och av femtio andra ledamöter, som väljer för valperiod. En riksdagsledamot är behörig att vara ledamot i krigsdelegationen även om han eller hon tillhör regeringen. Suppleanter skall inte utses till krigsdelegationen. Om en ledamot får varaktigt förhinder när delegationen har trätt i ställe, utses en annan riksdagsledamot till ersättare på det sätt som anges i 7 kap. 12 § första stycket. 8.12.1 Det åligger krigsdelegationens ordförande och vice ordförande att förbereda delegationens verksamhet för den händelse delegationen skulle träda i ställe. Krigsdelegationens ordförande och vice ordförande skall förbereda delegationens verksamhet för den händelse delegationen skulle träda i ställe. 8.12.2 Bestämmelserna i 4 kap. 12 § första stycket första och andra meningarna samt tilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och 4.11.2 och 4 tillämpas också på krigsdelegationen under tid då delegationen ej är i ställe. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § första stycket första meningen och andra stycket samt tilläggsbestämmelserna 4.12.1 andra stycket och 4.12.2 och 4.12.4 tillämpas också på krigsdelegationen när den inte är i ställe. Ytterligare bestämmelser för organ 13 § kan meddela närmare bestämmelser för organ. får meddela närmare bestämmelser för organ. 8.13.1 fastställer stadgar för Stiftelsen . fastställer stadgar för Stiftelsen och väljer sex ledamöter i stiftelsens styrelse i enlighet med 3 § i stiftelsens stadgar (RFS 1988:1). Stiftelsen skall lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Bestämmelser om personal och förvaltning Kammarsekreterare 1 § Kammaren utser en kammarsekreterare. Val av kammarsekreterare äger rum vid början av närmast efter ordinarie val till och gäller för tiden till dess nytt val av kammarsekreterare förrättas. Kammarsekreteraren låter föra protokollet vid sammanträde med kammaren. Han eller hon expedierar beslut och biträder i övrigt talmannen i riksdagsarbetet. Kammaren utser en kammarsekreterare. Kammarsekreteraren låter föra protokollet vid sammanträden med kammaren. Han eller hon expedierar beslut och biträder i övrigt talmannen i riksdagsarbetet. Val av kammarsekreterare äger rum vid början av närmast efter ett ordinarie val till och gäller för tiden till dess nytt val av kammarsekreterare förrättas. Vid val med slutna sedlar tillämpas det förfarande som anges i 8 kap. 1 § andra stycket. Tilläggsbestämmelser Tilläggsbestämmelse 9.1.1 Vid val med slutna sedlar av kammarsekreterare tillämpas det förfarande som angives i 8 kap. 1 § andra stycket. Kammarsekreteraren, med tjänstebenämningen riksdagsdirektör, är chef för riksdagsförvaltningen och sekreterare i krigsdelegationen. Kammarsekreteraren, med tjänstebenämningen riksdagsdirektör, är chef för riksdagsförvaltningen och sekreterare i krigsdelegationen. Kanslier för utskotten och 2 § Utskotten och biträds av kanslier som ingår i riksdagsförvaltningen. Chefen för ett sådant kansli skall vara svensk medborgare. 3 § beslutar om instruktion för riksdagsförvaltningen. 4 § skall, såvitt gäller och myndigheter, i den omfattning bestämmer 1. handlägga frågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor, 2. göra upp förslag till anslag på statsbudgeten, 3. i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , 4. meddela föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 1-3. skall, när det gäller och myndigheter, i den omfattning bestämmer 1. handlägga frågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor, 2. upprätta förslag till anslag på statsbudgeten, 3. i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , och 4. besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 1-3. Överklagande 5 § Överklagande av beslut av organ i förvaltningsärende mot vilket talan får föras enligt vad som är föreskrivet därom, prövas av Regeringsrätten i de fall som särskilt bestämmer och i övriga fall av besvärsnämnd. består av ordförande, som skall inneha eller ha innehaft domarämbete och ej vara ledamot av , och fyra andra ledamöter, valda inom . Ordföranden väljes särskilt. till besvärsnämnden avser valperiod. För ordföranden skall finnas en ersättare. Vad som föreskrives om ordföranden äger motsvarande tillämpning på ersättaren. Beslut av ett riksdagsorgan i ett förvaltningsärende som får överklagas enligt särskilda bestämmelser, prövas av Regeringsrätten i de fall som bestämmer och i övriga fall av . består av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och inte vara ledamot av , och fyra andra ledamöter, valda inom . Ordföranden väljs särskilt. till överklagandenämnden avser valperiod. För ordföranden skall det finnas en ersättare. Bestämmelser om ordföranden skall tillämpas även på ersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordförande eller ersättare för ordföranden i överklagandenämnden tillämpas det förfarande som anges i 8 kap. 1 § andra stycket. Vid val med slutna sedlar av ordförande i besvärsnämnden tillämpas det förfarande som angives i 8 kap. 1 § andra stycket. Ledamöternas arvode och andra ekonomiska villkor 6 § Riksdagsledamot skall av statsmedel åtnjuta arvode för sitt uppdrag. Bestämmelser härom, om andra ekonomiska förmåner i anledning av uppdraget och om gottgörelse till ersättare för riksdagsledamot meddelas i lag. En riksdagsledamot skall av statsmedel erhålla arvode för sitt uppdrag. Bestämmelser om detta, om andra ekonomiska villkor med anledning av uppdraget och om gottgörelse till ersättare för riksdagsledamot finns i lag. Bistånd med sakuppgifter och studieresor 7 § Om tillgång för ledamöter och organ till bibliotek och om bistånd i övrigt åt dem med sakuppgifter för riksdagsarbetet samt om utskotts och ledamöters studieresor finns särskilda föreskrifter. ledamöter och organ skall ha rätt till bistånd med sakuppgifter för riksdagsarbetet. I fråga om ledamöternas studieresor finns särskilda föreskrifter. 9.7.1 Utskott får besluta, att företrädare för utskottet skall företa studieresor för att inhämta upplysningar i ämne inom dess beredningsområde. Utskott skall samråda med riksdagsstyrelsen, innan det fattar beslut om utrikes studieresa. Styrelsen skall uttala sig om i vad mån resan lämpligen bör genomföras. Därvid skall hänsyn tas till internationella förbindelser, till kostnaderna och till omständigheterna i övrigt. Styrelsen kan meddela närmare bestämmelser om utskottens studieresor. Ledamot av kan erhålla bidrag till kostnaden för enskild studieresa. Styrelsen kan meddela närmare bestämmelser om sådana resor. En ledamot av kan erhålla bidrag till kostnaden för enskild studieresa. Styrelsen får meddela närmare bestämmelser om sådana resor. Åtal 8 § Åtal mot här angiven befattningshavare för brott, begånget i utövningen av hans uppdrag eller tjänst får beslutas, 1. åtal mot fullmäktig i , ledamot av direktion eller någon av revisorer endast av finansutskottet, 2. åtal mot ledamot av riksdagsstyrelsen, av valprövningsnämnd eller av besvärsnämnd eller mot ombudsman eller kammarsekreteraren endast av . Vad som sägs i första stycket om åtal mot ledamot av direktion skall inte tillämpas i fråga om brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Åtal mot nedan angivna befattningshavare för ett brott begånget i utövningen av hans eller hennes uppdrag eller tjänst får beslutas endast av finansutskottet när det gäller åtal mot en fullmäktig i , en ledamot av direktion eller någon av revisorer, endast av när det gäller åtal mot en ledamot av riksdagsstyrelsen, av eller av eller mot en av ombudsmän eller kammarsekreteraren. Bestämmelserna i första stycket om åtal mot en ledamot av direktion skall inte tillämpas i fråga om ett brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Tilläggsbestämmelser Tilläggsbestämmelse 9.8.2 9.8.1 Om behörighet att besluta om åtal mot vissa andra befattningshavare än de i 8 § nämnda finns särskilda föreskrifter. I fråga om behörighet att besluta om åtal mot vissa andra befattningshavare än de som nämns i 8 § finns särskilda föreskrifter. Behandlingen av frågor i Europeiska unionen Regeringens skyldighet att informera om EU-arbetet 1 § Regeringen skall fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen samt till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Regeringen skall redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för . Regeringens skyldighet att informera om sin syn på kommissionens förslag 2 § Regeringen skall informera om sin syn på de förslag från Europeiska gemenskapernas kommission som regeringen bedömer som betydelsefulla. Utskottens skyldighet att följa EU-arbetet 3 § Utskott skall följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 4 kap. 4-6 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Beträffande statlig myndighets skyl-dighet att lämna upplysningar till ut-skott finns bestämmelser i 4 kap. 10 §. Utskotten skall följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 4 kap. 4-6 §§ med tillhörande till-läggs-bestämmelser. Beträffande statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar till utskotten finns bestämmelser i 4 kap. 11 §. 4 § För samråd med regeringen i frågor som gäller Europeiska unionen skall inom sig för varje valperiod tillsätta en unionen (). skall bestå av udda antal ledamöter, lägst femton. För varje valperiod skall inom sig tillsätta en unionen () som skall samråda med regeringen i frågor som gäller unionen. skall bestå av ett udda antal ledamöter, lägst femton. 10.4.1 Antalet ledamöter i fastställs av på förslag av valberedningen. Regeringens skyldighet att underrätta och rådgöra med 5 § Regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer. Begär minst fem av ledamöterna i att regeringen skall rådgöra med nämnden enligt första stycket skall nämnden föranstalta om detta, såvida den inte finner att därmed förenat dröjsmål skulle leda till avsevärt men. Om minst fem av ledamöterna i begär det, skall nämnden besluta att regeringen skall rådgöra med nämnden enligt första stycket. Nämnden får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avse värt men skulle uppkomma. Nämnden skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Statlig myndighets skyldighet att lämna upplysningar och avge yttrande till 6 § Annan statlig myndighet än regeringen skall lämna upplysningar och avgiva yttrande i frågor som skall behandlas i Europeiska unionens råd, då begär det. Myndighet som ej lyder under kan hänskjuta begäran från nämnden till regeringens avgörande. Begär minst fem av ledamöterna i nämnden att upplysningar eller yttrande skall inhämtas enligt första stycket, skall nämnden föranstalta om detta, såvida den inte finner att därmed förenat dröjsmål skulle leda till avsevärt men. En annan statlig myndighet än regeringen skall lämna upplysningar och avge yttrande till i frågor som skall behandlas i Europeiska unionens råd, då nämnden begär det. En myndighet som inte lyder under får hänskjuta en begäran från nämnden till regeringen för avgörande. Om minst fem av ledamöterna i nämnden begär det, skall nämnden besluta att inhämta upplysningar eller yttrande enligt första stycket. Nämnden får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Nämnden skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. sammanträden 7 § skall sammanträda inom stängda dörrar. Nämnden kan medge att även annan än ledamot, suppleant och tjänsteman i nämnden är närvarande. Nämnden kan dock besluta att sammanträde till den del det avser inhämtande av upplysningar helt eller delvis skall vara offentligt. Vid offentlig del av sammanträde är företrädare för statlig myndighet inte skyldig att lämna uppgift för vilken sekretess gäller hos myndigheten. skall sammanträda inom stängda dörrar. Nämnden får dock besluta att ett sammanträde till den del det avser inhämtande av upplysningar helt eller delvis skall vara offentligt. Nämnden får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant, ett statsråd, en tjänsteman som åtföljer statsrådet eller en tjänsteman i nämnden är närvarande vid ett slutet sammanträde. Vid en offentlig del av ett sammanträde är företrädare för en statlig myndighet inte skyldig att lämna en uppgift för vilken sekretess gäller hos myndigheten. 10.7.1 sammanträder första gången på kallelse av talmannen efter det att nämnden valts. Därefter sammanträder nämnden på kallelse av ordföranden. Personlig kallelse skall utgå till samtliga ledamöter och suppleanter. Kallelse bör om möjligt anslås i dagen före sammanträdet. sammanträder första gången på kallelse av talmannen efter det att nämnden valts. Därefter sammanträder nämnden på kallelse av ordföranden. Ordföranden skall kalla nämnden till sammanträde om minst fem ledamöter av nämnden begär det.