frsrdg · GQ04RR18 · 2003-01-01 00:00:00 — Personalen har ofta även andra arbetsuppgifter. Det innebär att avvecklingsarbetet ibland har kommit i andra hand. Risk att personalen slutar Inom Försvarsmakten räknar man med att säga upp civil personal i samband med att avvecklingen av materiel slutförs. I granskningen har framkommit att det finns en oro inom Försvarsmakten att personal som arbetar med avvecklingen - och därmed riskerar att sägas upp - kommer att söka sig till andra arbetsgivare innan avvecklingen är slutförd. Ytterligare avvecklingar kan bli aktuella I Försvarsmakten bedömer man att det finns risk för att man står utan personal, om statsmakterna beslutar om ytterligare avvecklingar. Sådana beslut kan bli aktuella både som följd av försvarsbeslutet och av kommande försvarsbeslut. Enligt uppgifter från Försvarsdepartementet kommer regeringen att besluta om avveckling av de s.k. materiella mobiliseringsenheterna för tillväxt. Dessa enheter består av viss förbandsmateriel, som fordon och vapen. Materielen skulle under höjd beredskap kompletteras med materiel från andra förband för att på så sätt bilda nya förband. De materiella mobiliseringsenheterna består enligt uppgift från Försvarsmakten av mycket materiel. Företrädare för Försvarsmakten menar att man inte kommer att hinna med att avveckla dessa enheter före . Företrädare för Försvarsmakten har påpekat att det kan bli aktuellt med ytterligare nedskärningar vid nästa försvarsbeslut. I den överenskommelse som regeringen slöt med och efter riksdagsvalet var ett av huvudalternativen inför nästa försvarsbeslut en besparing på . Hur mycket materiel har avvecklats? Det är svårt att på ett överskådligt sätt redovisa hur mycket materiel som har avvecklats. Försvarsmakten använder sig av fyra olika sätt. I redovisningen till regeringen har Försvarsmakten angivit hur många avvecklingsbeslut som har fattats i Högkvarteret - både i samband med de s.k. tvättmötena och medan olika avvecklingsomgångar har fortlöpt. , 2001 samt de tre första kvartalen av fattade Högkvarteret 360 sådana beslut (Försvarsmakten 2001a, 2002a samt 2002d). Ett annat sätt att ange mängden avvecklad materiel är i antal artiklar. beräknade man i Försvarsmakten att man hade avvecklat ca 43 miljoner artiklar. I datasystemet LIFT 21 fanns exempelvis information om att ca 12 000 sovsäckar, ca 2 300 tält och ca 1 300 elverk av olika storlekar och typer hade avvecklats . Antalet beslut och artiklar ger endast en grov uppskattning om hur mycket materiel som har avvecklats. Ett beslut kan omfatta olika mängder materiel, exempelvis personlig utrustning för 50 000 man eller endast en bogserbåt. En artikel motsvarar en sak oavsett storlek eller typ. Både en stridsvagn och en kastrull räknas som en artikel. Ett tredje sätt är att redovisa hur många ton den avvecklade materielen motsvarar. Detta används främst vid redovisning av hur mycket ammunition som har avvecklats. Enligt uppgifter från Försvarsmakten har omkring ammunition avvecklats . Ett fjärde sätt att redovisa hur mycket som har avvecklats är att redogöra för vilken volym materielen motsvarar. Att redovisa avvecklad materiel i volym kan dock ge en skev bild av hur mycket som har avvecklats, eftersom även luft i vissa fall ingår i den avvecklade volymen. Exempelvis kan gummihandskar packas på ett annat sätt än syrgastuber. Enligt uppgifter från Försvarsmakten avvecklades materiel . Däribland fanns t.ex. 36 134 vapen och ammunition. avvecklades också 3 086 fordon. Försvarsmakten har inte kunnat lämna några uppgifter om hur stora volymer som avvecklades och 2001. Några iakttagelser i detta avsnitt är: Försvarsmakten har bedömt att överföring till statliga myndigheter och gåvor till ideella organisationer ofta har varit för kostsamma. Materiel har överförts eller skänkts bort i befintligt skick. Försvarsmakten har inte hört sig för om statliga myndigheters eller ideella organisationers behov av materiel. Stora mängder materiel har skänkts bort till de baltiska länderna. Ytterligare gåvor är planerade. Materielöverlåtelserna utgör en del av det bilaterala samarbetet mellan och de baltiska länderna. Överföringar till statliga myndigheter och gåvor till ideella organisationer 2002 hade Försvarsmakten fattat 129 beslut om överföring till statliga myndigheter, framför allt till . Bland övriga mottagare fanns , , , , och flera länsstyrelser. hade Försvarsmakten fattat 125 beslut om gåvor till frivilliga försvarsorganisationer, biståndsorganisationer samt organisationer inriktade på barn- och ungdomsverksamhet (Försvarsmakten 2001a, 2002a och 2002d). Försvaret har inte frågat civila organisationer om deras behov 2000 skickade Försvarsmakten ett brev till många statliga myndigheter och ideella organisationer med uppgift om att försvaret skulle avveckla materiel. I brevet gav Försvarsmakten exempel på vilken materiel som skulle avvecklas och hur myndigheterna och organisationerna skulle göra för att få materielen. Enligt uppgift stannade dock ofta informa tionen centralt i organisationerna. De som direkt kunde ha nytta av materielen fick inte del av informationen från Försvarsmakten. Efter det att Försvarsmakten skickade ut brevet till statliga myndigheter och organisationer har man inte frågat statliga myndigheter eller ideella organisationer om deras behov av överskottsmateriel. Man har bedömt inkomna, skriftliga önskemål. Under granskningen har framkommit att man inom För-svarsmakten inte heller har varit intresserad av att informera statliga myndigheter och organisationer om vilken överskottsmateriel som finns. Man anser att det då finns risk för att myndigheter och organisationer "vill ha allt". Information om att Försvarsmakten avvecklar materiel har funnits på Försvarsmaktens hemsida. Där har Försvarsmakten även informerat om hur ideella organisationer och andra kan få del av materielen. Försvarsmakten har inte prioriterat överföring och gåvor till statliga myndigheter och ideella organisationer Försvarsmaktens ambition har varit att avveckla så mycket materiel som möjligt i ett sammanhang. Man har gjort bedömningen att överföring till statliga myndigheter och gåvor till ideella organisationer medför att mindre mängder materiel avvecklas till relativt stora kostnader för försvaret. Försvarsmakten har således beslutat att endast skänka bort materiel till myndigheter och organisationer om det kan göras till "en rimlig kostnad" (Försvarsmakten 2002a). För att hålla nere kostnaderna levereras materielen till myndigheter och organisationer i befintligt skick, utan några föregående reparationer eller driftskontroller. Enligt uppgifter från Försvars-makten garanterar man inte heller att det finns reservdelar till den materiel som myndigheter och organisationer övertar. Tjänstemän i Högkvarteret uppger att beslut om avveckling genom destruktion, försäljning och gåvor till de baltiska länderna i allmänhet medför att stora mängder kan avvecklas till en rimlig kostnad. Försvarsmakten har därför prioriterat denna typ av avveckling. Prioriteringarna bedöms av Försvarsmakten ligga i linje med försvarsbeslut om att avvecklingen ska genomföras skyndsamt. De bedöms också överensstämma med regeringens uttalande om att kostnaderna för gåvor ska vägas mot försvarets kostnader för att förrådshålla och hantera materielen. Endast ett fåtal personer i Högkvarteret arbetar med att fatta beslut om avveckling. Enligt uppgift är det ytterligare ett skäl till att man måste prioritera beslut om avvecklingar som medför att stora mängder materiel kan avvecklas. Gåvor till de baltiska länderna De baltiska länderna har mottagit stora mängder svensk överskottsmateriel. Materielen omfattar utrustning för kompletta armé- och luftvärnsförband, materiel till hela verkstäder, reservdelar och sjukvårdsutrustning. Ytterligare vapen och ammunition samt stora mängder s.k. mängdmateriel skänks bort utöver den materiel som ingår i de bestämda förbandens utrustning. Mängdmateriel är en sammanfattande benämning för exempelvis kläder, filtar, matlagningsutrustning, tält, sovsäckar, cyklar, skidor, verktyg och mindre maskiner. Enligt uppgifter från Försvarsmakten övertar de baltiska länderna även försvarsmateriel från andra länder, exempelvis , , , och . Uppskattningar gör gällande att svensk materiel kommer utgöra omkring hälften av de baltiska ländernas tillgång till materiel när överlåtelsen är slutförd. Stöd till de baltiska länderna förbättrar säkerheten i Överlåtelser av materiel till de baltiska länderna har kommit att bli en del av det bilaterala samarbetet mellan och . De baltiska länderna har berörts av satsningar i sedan ländernas frigörelse från . Några av de främsta syftena med det bilaterala samarbetet har varit att verka för en EU-anpassning i de baltiska länderna samt en gemensam säkerhet i . Den gemensamma säkerheten ska främst uppnås genom utbildning och rådgivning till de baltiska länderna, men även genom materielstöd. Regeringen har konstaterat att det svenska stödet till de baltiska länderna har höjt ländernas förmåga att försvara sig. Därför har det betraktats som viktigt att fortsätta med det säkerhetsfrämjande stödet (prop. 2000/01:119). Utrustning för hela förband har överlåtits pågår en överlåtelse av komplett materiel för tre luftvärnsbataljoner, tio skyttebataljoner, tre brigadledningskompanier och sex ingenjörskompanier till de baltiska länderna. Enligt uppgifter från Försvarsmakten hade alla luftvärnsbataljoner, sju skyttebataljoner, två brigadledningskompanier och tre ingenjörskompanier överlåtits till de baltiska länderna. Ett rambeslutet om överlåtelser fattades av regeringen (regeringsbeslut ). Utifrån förslag från Försvarsmakten fattar regeringen beslut om vilken materiel som ska överlåtas . Materielen tas från de materielförråd som ska avvecklas. Enligt tjänstemän i Högkvarteret omfattar de genomförda och planerade överlåtelserna av förbandsmateriel totalt utrustning för förband på omkring 14 000 man. Materielen förrådshålls i de baltiska länderna och ska användas vid övningar och utbildningar av värnpliktiga. Vilken materiel som ingår i överlåtelserna av förband avgörs av det svenska försvarets normer för vilken materiel som ska ingå i bataljoner respektive kompanier. Överlåtelse av verkstadsmateriel och reservdelar Utrustning för hela verkstäder har överlåtits till de baltiska länderna. Överlåtelserna genomförs inom ramen för ett särskilt verkstadsprojekt. Totalt ska varje land få materiel motsvarande en svenska miloverkstad. Inom ramen för ett särskilt reservdelsprojekt skänker Försvars-makten reservdelar till de baltiska länderna. Försvarsmakten bedömer då att det finns ett stort överskott på sådan materiel i det svenska försvaret. Finns det inget stort överskott erbjuds de baltiska länderna att köpa reservdelar från den svenska Försvarsmakten. Försvarsmakten köper sedan in nya reservdelar från försvarsindustrin till sin verksamhet. Det står också de baltiska länderna fritt att köpa reservdelsmateriel direkt från försvarsindustrin. Företrädare för Försvarsmakten hävdar dock att Försvarsmakten kan erbjuda bättre priser, eftersom man köper in stora partier materiel. Man bedömer att de baltiska länderna kommer att köpa reservdelsmateriel från Försvarsmakten framöver. När det inte har funnits överskott av lösa reservdelar har det, enligt uppgifter från Försvarsmakten, även förekommit att trasig materiel överlåtits. De baltiska försvarsmakterna har sedan kunnat plocka reservdelar från materielen. Enligt andra uppgifter har det också förekommit att Försvarsmakten har avstått från att skänka materiel, om det inte har funnits tillräckligt med reservdelar att erbjuda. Materielen har då i stället skrotats eller destruerats. Inom ett särskilt projekt överlåts sjukvårdsutrustning till de baltiska länderna. Utöver den materiel som har skänkts är en överlåtelse av ett brigadsjukvårdskompani per land planerad. Enligt uppgifter från Högkvarteret ska överlåtelsen av det första kompaniet påbörjas . Överlåtelse av ytterligare vapen och ammunition Vapen och ammunition ingår i den kompletta förbandsutrustning som överlåts till de baltiska länderna. Därutöver beslutar regeringen om överlåtelser av ytterligare vapenutrustning och ammunition. Den exakta omfattningen av dessa överlåtelser är sekretessbelagd. Tjänstemän i Högkvarteret uppger dock som exempel att antalet skänkta automatkarbiner av typen AK 4 beräknas täcka behovet i samtliga tre länders försvarsmakter. Överlåtelse av ytterligare mängdmateriel Utöver den mängdmateriel som ingår i förbandsöverlåtelserna har ytterligare mängdmateriel överlåtits till de baltiska länderna. inkom de baltiska staterna med förfrågningar om att få överta mängdmateriel från det svenska försvaret. Med anledning av förfrågningarna besökte representanter för ländernas försvarsmakter FMLOG:s avvecklingsterminal i , där försvarets överskott av mängdmateriel samlats. Syftet med besöken var att representanterna för de baltiska länderna skulle få tillfälle att inspektera den materiel som kunde bli aktuell för överlåtelse. Efter besöken inkom länderna med reviderade förfrågningar. fattade Högkvarteret beslut vilken materiel som skulle överlåtas till respektive land. hade, enligt uppgifter från Försvarsmakten, 557 trailrar med mängdmateriel transporterats till de baltiska länderna. Det beräknades motsvara drygt fem miljoner artiklar. Försvarsmakten har kontrollerat materielens kvalitet Försvarsmakten brukar kontrollera kvaliteten på materielen innan den överlåts till de baltiska länderna. Materielen ska vara funktionsduglig och säker för användarna. Vid behov utförs service och reparationer innan materielen sänds i väg. Flera företrädare för Försvarsmakten framhåller vikten av att de baltiska länderna inte upplever att de får skräp. Det har också förekommit att representanter från de baltiska länderna har besökt de platser i där materielen iordningställts. Försvarsmakten har ställt krav på förrådshållning Försvarsmakten utbildar mottagarländernas försvarsmakter i hur materielen ska användas och förrådshållas. Inför leveranser av materiel kontrollerar Försvarsmakten de förråd där materielen ska förrådshållas. För att materielen ska överlåtas måste förråden motsvara de krav som den svenska Försvarsmakten ställer på förrådsmiljö, förutsättningar för tillgångsredovisning och säkerhet. Enligt uppgifter från Försvarsmakten har det förekommit att man har stoppat överlåtelser av materiel när förråden inte har bedömts hålla tillräckligt hög standard. Viss överlåtelse av förrådsutrustning har förekommit (Försvarsmakten 2002c). Försvarsmakten har genomfört kontroller i de baltiska länderna Försvarsmakten har genomfört både anmälda och oanmälda inspektioner i mottagarländerna. Syftet har varit att kontrollera att materielen förrådshålls på det sätt som man kommit överens om. Försvarsmakten uppger att man är särskilt noga med att dokumentera och följa upp överlåtelser av vapen och ammunition. På så sätt vill man förvissa sig om att vapenutrustning inte kommer på avvägar. Försvarsmaktens erfarenheter av inspektionerna är att materielen används och förrådshålls på ett sätt som man kommit överens om. Några fall där vapen har kommit på avvägar har inte upptäckts. Det är också Försvarsmaktens bedömning att de baltiska ländernas försvarsmakter är mycket nöjda med den materiel de har fått. Hur tycker de baltiska länderna att överlåtelserna har fungerat? Revisorerna har varit i kontakt med de svenska ambassaderna i de baltiska länderna för att få information om hur de baltiska för-svarsmakterna upplever att överlåtelserna har fungerat. Tjänstemän på de svenska ambassaderna har intrycket att länderna upplever att överlåtelserna har fungerat bra. Man är överlag nöjd med den materiel man har fått. I enstaka fall har dock brister i kvaliteten förekommit. Från de baltiska ländernas sida upplever man dock att den svenska militären är mån om att åtgärda misstag och att få överlåtelserna att fungera bra. Ambassaderna har inte fått några rapporter om stölder eller svinn. Den litauiska försvarsmakten har framhållit att en del av den materiel som har ingått i överlåtelserna av hela förband inte har passat in i den litauiska förbandsstrukturen. Detta gäller dock inte vapen och fordon, utan enklare materiel. Detta sägs dock inte ha upplevts som något stort problem av den litauiska försvarsmakten. Takten på materielöverlåtelserna bedöms också vara lagom. Från estniskt håll anser man att den svenska Försvarsmakten har varit bra på att anpassa sig till kapacitet att ta emot materielen. valde också att tacka nej till den luftvärnsbataljon som erbjöd, eftersom man ansåg att den inte passade in i försvarssystem. Luftvärnsbataljonen skänktes i stället bort till som därmed mottagit två sådana bataljoner. De baltiska länderna har också uttryckt önskemål om att få ytterligare materiel - utöver den som har mottagits eller är planerad att överlåtas. Det gäller främst reservdelar till materiel som redan har mottagits. Den estniska försvarsmakten uppger dock att man är väl medveten om att tillgången på sådan materiel är begränsad i . Försvarsmakten har sålt stora mängder överskottsmateriel. Ytterligare försäljningar är planerade. Enligt uppgift från Försvarsmakten har de största volymerna sålts i de försäljningar som genomfört på uppdrag av Försvarsmakten. Försvars-makten har även sålt materiel själv via FMLOG:s hemsida. Några iakttagelser i detta avsnitt är: Försäljningarna har ofta omfattat stora volymer materiel och oftast sålts via anbudsinfordran. Försäljningarna har riktats till företag. Försvarsmakten har sålt materiel som klassificerats som krigsmateriel. Det har förekommit att antalet möjliga köpare har begränsats av att krigsmateriel har ingått i de försäljningar som har genomfört. Intäkterna från de försäljningar har haft ansvar för har varit hemliga. Försäljningar med anledning av försvarsbeslutet genomfördes på både centrala nivå - främst av - och på lokal nivå vid regementena. När det blev aktuellt att sälja stora mängder materiel med anledning av försvarsbeslutet beslutade Försvarsmakten emellertid att endast genomföra försäljningar som var centralt samordnade. Bakgrunden till detta beslut var att de lokala försäljningarna inte ansågs ha fungerat på ett tillfredsställande sätt. Högkvarteret hade haft stora problem med att hålla ordning på vilken materiel som såldes lokalt. Till exempel förekom det att krigsmateriel hade kommit ut på marknaden. Lokala initiativ innebar att materiel hade sålts utan Högkvarterets vetskap. Försvarsmaktens personal hade dessutom haft bristfälliga kunskaper om de regler som måste tillämpas vid försäljning, t.ex. , köplagen och konsumentköplagen. Bristande kunskaper om debitering och momsregler hade också uppmärksammats. I vissa fall hade även misstankar om oegentligheter förekommit (Försvarsmakten 2002b). Med tanke på de stora avvecklingsbehov som förelåg i och med försvarsbeslutet ansåg man i Försvarsmakten att det inte var effektivt att sälja enstaka artiklar till enskilda i enlighet med konsumentköplagen. Försäljning i enlighet med köplagen - som reglerar försäljningar till företag - skulle möjliggöra en effektivare och för försvaret mindre kostsam försäljning (Försvarsmakten 2002b). Tidigt i planeringsprocessen hade Försvarsmakten övervägt att sälja hela innehållet i förråd direkt till köparna. Försök genomfördes med denna försäljningsmetod, som dock visade sig ha flera nackdelar. Bland annat tog försäljningen . Det blev också svårt att förse olika mottagare med materiel. genomför försäljningar efter det att personal från FMLOG har sorterat ut och ställt upp den materiel som ska säljas på avvecklingsterminalerna. Totalt finns det nio avvecklingsterminaler på olika platser i . Försvarsmakten och har planerat att ska genomföra sju försäljningsomgångar . Den första omgången såldes till det brittiska företaget . Den andra omgången såldes till det svenska företaget . Anbudsinlämningen för den tredje omgången avslutades . påbörjade FMLOG arbetet med att samla ihop den materiel som ska ingå i den fjärde försäljningsomgången. Antalet möjliga köpare har begränsats Försäljningen genomförs genom anbudsinfordran. Anbud ska avse all den materiel som är till försäljning vid en försäljningsomgång. kan inte köpas. Privatpersoner är i praktiken uteslutna från försäljningen. Försäljningarna genomförs utifrån köplagen som reglerar försäljning till företag. Försäljningarna har innehållit stora mängder materiel av mycket varierande slag. Den första försäljningsomgången innehöll även materiel som var klassificerad som krigsmateriel. Den andra försäljningsomgången innehöll ingen krigsmateriel, men enligt uppgift berodde det mera på en slump än på ett medvetet val från Försvarsmaktens sida. Den tredje omgången innehöll omkring 40 artiklar som var klassificerade som krigsmateriel. I köpvillkoren ingick emellertid att köparen måste vidta åtgärder - exempelvis montera bort vissa delar - så att materielen upphör att vara krigsmateriel, innan materielen transporteras bort från avvecklingsterminalerna. I de fall krigsmateriel ingår i försäljningen krävs att () ger köparen tillstånd att handla med krigsmateriel. Enligt Försvarsmakten fanns ca 15 näringsidkare med i budgivningen vid den första försäljningen . Inspektionen godkände endast tre av dessa. Intäkterna från verkets försäljningar har varit hemliga Hur mycket pengar Försvarsmakten har tjänat på de försäljningar som har genomfört är hemligt. har på begäran av köparna belagt köpesummorna med kommersiell sekretess. Försvarsmakten får använda inkomster från försäljning av överskottsmateriel för att täcka kostnader som uppstår till följd av försäljning och destruktion. Ett eventuellt överskott för hela perioden ska redovisas mot inkomsttitel i samband med årsbokslutet . överför en gång per kvartal delar av intäkterna från försäljningarna genom att skicka kreditfakturor till Försvarsmakten. Det innebär att Försvarsmakten kan dra av dessa intäkter från de kostnader som debiterar Försvarsmakten. och Försvarsmakten kom överens att ska få 89,7 miljoner i ersättning för det arbete man genomför i samband med avvecklingen av överskottsmateriel. I denna summa ingår bl.a. verkets kostnader för försäljningar av försvarsmateriel. Enligt överenskommelsen ska debitera Försvarsmakten omkring 21 miljoner och 2005. Hemlig intäkter har inte granskats Försvarsmaktens internrevision har inte granskat vilka rutiner Försvarsmakten har för att säkerställa att intäkterna från försäljningar kommer Försvarsmakten till handa på ett korrekt sätt. Inte heller internrevisionen vid har granskat denna fråga. () har inte framfört några synpunkter på hur de hemliga intäkterna har överförts från till Försvarsmakten. På sin hemsida annonserar FMLOG ut försäljningar av viss överskottsmateriel. Intäkterna från FMLOG:s försäljningar - inklusive intäkter från skrotning av materiel - uppgick till . Försäljning av udda saker Materiel som Försvarsmakten bedömer inte passar in i de stora försäljningsomgångarna som genomför säljs via FMLOG:s hemsida. Det rör sig då om materiel som Försvarsmakten bedömer ha en särskild eller begränsad marknad. Bedömningarna görs av både Högkvarteret och FMLOG, men det är Högkvarteret som fattar besluten. Fartyg, telefonväxlar, taggtråd och motorcyklar är några exempel på materiel som Försvarsmakten valt att sälja på detta sätt. annonserade FMLOG ut 19 försäljningar av denna typ på hemsidan. Köparna utsågs genom anbudsgivning. FMLOG genomför även riktade försäljningar. Det handlar då om att enstaka artiklar säljs till företag efter att företag inkommit med förfrågan om att få köpa viss materiel. förekom sju riktade försäljningar. Förutsättningarna för försäljningarna har varit att materielen säljs på marknadsmässiga villkor, att materielen har varit aktuell för avveckling samt att den inte ingått i pågående försäljningsomgångar. Försvarsmakten har även bedömt att det funnits särskilda skäl för separat försäljning.