frsrdg · GQ04JO1 · 2003-01-01 00:00:00 — Förvaltningen bestrider mot ovanstående bakgrund anmälarens påståenden om att avdelningschefen olovligen har berett sig tillgång till post avsett för annan, uppsåtligt förhindrat informationsspridning inom nämnd och förvalt- ning och avsiktligt undanhållit allmän handling. Händelse 2 hindrande av yttrandefriheten På s.k. öppet forum innan varje nämnd har självklart både medborgare och anställda möjlighet att ställa frågor till nämnden eller i övrigt meddela sig med politikerna i nämnden, även om öppet forum främst är avsett för med- borgarna som då har sin enda möjlighet att komma till tals med samtliga nämndens politiker i alla de frågor som rör medborgarna. Frågorna kan röra allt från sandning och snöröjning, bibliotekens öppettider, vården inom äld- reomsorgen, frågor som rör barnomsorg och skola till ekonomiska fördel- ningsfrågor. En enda timme är för alla de områden som de olika grupperna av medborgare vill diskutera och det får närmast anses vara en artighetsfråga att de anställda inte upptar alltför stor del av timmen, eftersom de anställda har långt fler tillfällen att föra fram sina åsikter till politikerna i nämnden än vad medborgarna har och även har andra kanaler, exempelvis sina fackliga företrädare, som de kan utnyttja för att få fram sina åsikter. Formerna för de anställdas medinflytande är reglerat i medbestämmandela- gen. Anmälaren påstår att avdelningschefen försökt hindra medborgare från att fritt yttra sig och uttrycka åsikter. Oaktat att här aktuell förskollärare är bosatt i området, så uttryckte sig förskolläraren på öppet forum i sin egenskap av anställd och inte som medborgare. Det var med hänsyn till ovanstående som avdelningschefen ifrågasatte lämpligheten i att de anställda upptar tid på öppet forum. Avdelningschefen framhöll att det finns andra fora för personalen att föra fram sina åsikter. Förvaltningen bestrider anmälarens anklagelser att avdelningschefen hindrat att kritik från de anställda sprids till politikerna. Medbestämmandelagen och samråd med arbetstagare Rutinmässigt förfarande enligt MBL genomfördes med de fackliga organi- sationerna gällande här aktuell omorganisation och förslag till VP 2000. Dels har information lämnats till förvaltningsgruppen enligt 19 § MBL , och , dels har förhandlingar enligt 11 § MBL ägt rum , . I till förhandlingsprotokoll av bilagda erinringar, bilaga 2 (här utelämnad JO:s anm.), uttalar dels och till- sammans, dels , , , , och , sin syn på föreslagen omorganisation av för- skoleverksamheten i . MBL-protokollet bilades förslag till VP 2000 när det förelades nämnden inför deras beslut. Facklig representation vid nämndsammanträdet Vid nämndsammanträdena har de fackliga företrädarna alltid rätt att närvara och att yttra sig. , när beslut fattades om VP 2000, var fackliga representanter från , , och närvarande, bilaga 3 (här utelämnad JO:s anm.). De fackliga företrädarna var också närvarande vid förmöte , då nämnden fick en genomgång av VP 2000, med möjlighet för poli- tikerna att ställa frågor till de fackliga representanterna. Förvaltningen bestrider mot ovanstående bakgrund anmälarens påståenden om att avdelningschefen sökt påverka de anställda att inte delta i den politiska debatten genom sina generella uttalanden och genom sin kritik samt försökt hindra medborgare (anställda) från att fritt yttra sig och uttrycka sina åsikter. Tvärtom har barn- och ungdomsavdelningens arbete en inriktning mot del- tagande och engagemang hos såväl personal inom verksamheterna som hos verksamheternas brukare, föräldrarna. Förskoleföreståndarna har exempelvis själva bjudit in politiker till studiebesök i sina verksamheter och möten mel- lan barn- och ungdomsavdelningen och föräldrarådet sker återkommande. Möten med personalens fackliga företrädare pågår regelbundet inom ramen för samverkansavtalet. Förvaltningen bestrider anmälarens anklagelser med hänvisning till ovanstå- ende och åberopar och överlämnar härmed föreliggande utredning och ytt- rande till JO. Anmälarna yttrade sig över remissvaret och anförde bl.a. följande. Ett brev till ett politiskt parti kan inte anses utgöra ett internt arbetsmaterial vid en kom- munal förvaltning. torde därför ha varit en upprättad hand- ling och borde därför, eftersom så inte hade skett tidigare, ha diarieförts när M.H-L. upptäckte det på sin stol. Brevet torde vidare ha ansetts som inkom- met till förvaltningen då det ankom till nämndens ordförandes hemadress, varför denne borde ha diariefört brevet eller kontrollerat om det redan var diariefört. Anmälarna hemställde i sitt yttrande över remissvaret även att JO skulle granska om M.H-L. hade talat osanning då hon vid ett antal tillfällen hade lämnat andra versioner än den som hade uppgetts till JO om anledningen till varför breven till partierna hade tagits bort från postfacket och inte diarieförts. Anmälarna begärde också att utredningssekreteraren agerande vid de telefonsamtal som han hade med två försko- leföreståndare, vid vilka man överenskom att ta bort föreståndarbreven till de politiska partierna från postfacket, skulle granskas. I beslut anförde JO följande. Hanteringen av det s.k. föreståndarbrevet När en allmän handling har kommit in till eller upprättats hos myndighet skall handlingen enligt 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) registreras utan dröjsmål, om det inte är uppenbart att den är av ringa betydelse för myndig- hetens verksamhet. I fråga om allmänna handlingar, för vilka sekretess inte gäller, får dock registrering underlåtas om handlingarna hålls så ordnade att det utan svårighet kan fastställas om handling har kommit in eller har upprät- tats. En handling är enligt 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen (TF) allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som inkom- men till eller upprättad hos myndigheten. I 6 § sägs att handlingen anses in- kommen till myndighet när den anlänt till myndigheten eller kommit behörig befattningshavare till handa. I 7 § sägs bl.a. att handling anses upprättad när den har expedierats. Nämnden har för sin del gjort den bedömningen att föreståndarbrevet ut- gjorde internt arbetsmaterial inom myndigheten. Med den utgångspunkten blev brevet, som nämnden har anfört i remissvaret, att anse som allmän hand- ling i och med att en kopia av det översändes till föräldrarådet. Som nämnden har anfört borde avsändaren av brevet därför ha sett till att det blev diariefört. Det finns inte skäl för mig att göra någon annan bedömning i denna fråga. Jag finner emellertid inte anledning att rikta någon kritik mot underlåtna diarieföringen då det ålegat den tjänsteman som skickade iväg brevet att se till att det blev diariefört. Jag vill dock erinra nämnden om att det åligger denna att se till att det finns sådana rutiner att tjänstemännen känner till att skrivelser som skickas externt i förekommande fall skall diarieföras. När det sedan gäller klagomålen mot hur M.H-L. har hanterat den kopia av föreståndarbrevet som hon erhöll vill jag säga följande. Det har i utredningen inte framkommit annat än att M.H-L. var av den uppfattningen att det var föreståndare för förskolorna i som stod bakom brevet och som hade överlämnat en kopia av det för kännedom till henne. Mot bakgrund härav har M.H-L. inte haft anledning att utgå från annat än att den kännedomskopia som hon erhöll utgjorde internt arbetsmaterial. Det har därför inte funnits skäl för henne att diarieföra brevet i samband med att hon mottog det. Inte heller har det ålegat henne att efterforska huruvida avsändarna diarieförde brevet då det översändes till föräldrarådet. Med hänsyn till det anförda finns det inte skäl för mig att rikta någon kritik mot M.H-L:s agerande i nu aktuellt avseen- de. Anmälarna har vidare uppgett att föreståndarbrevet torde ha utgjort en till förvaltningen inkommen handling då brevet ankom till nämndordförandens hemadress och att hon därför borde ha lämnat det för diarieföring alternativt kontrollerat om det redan var diariefört. Eftersom avsändarna i brevet utgivit sig för att vara föreståndare/förskolechefer för förskolorna inom förvaltningen har inte heller nämndens ordförande haft anledning att utgå från annat än att det var fråga om en intern försändelse för hennes kännedom. Mot den bakgrunden blir bedömningen i denna del densamma som jag har gjort beträffande den kopia av brevet som lades på M.H-L:s tjänsterum. Det finns därför inte heller skäl att rikta någon kritik mot nämndordföranden. I 2 kap. 1 § regeringsformen (RF) stadgas att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Begränsning av yttrandefriheten får enligt 2 kap. 12 § RF ske genom lag. Någon sådan begränsning är dock inte aktuell i förevarande fall. Lagregleringen ger offentligt anställda samma skydd som andra medborga- re. En offentligt anställd kan således fritt ge uttryck för sin uppfattning, även rörande den egna myndighetens verksamhet. Det finns emellertid regler i sekretesslagen (1980:100) som begränsar den offentligt anställdes rätt att yttra sig om vad han fått veta i samband med sin tjänst. Dessa regler saknar dock intresse här. Det skydd för yttrandefriheten som regeringsformen anger är ett skydd gentemot det allmänna. Detta innefattar t.ex. kommunernas valda försam- lingar och förvaltningsorgan. Skyddet innebär bl.a. att personer i chefsställ- ning inom den offentliga förvaltningen inte får ingripa vare sig formellt eller informellt mot en tjänsteman hos myndigheten för att han eller hon använt sig av sin grundlagsskyddade rätt att yttra sig i massmedia eller på annat sätt ge uttryck för sin uppfattning, t.ex. genom att delta i den politiska debatten. En chefstjänsteman bör inte heller uttala sig eller agera på ett sätt som kan upp- fattas som försök att förmå den anställde att avhålla sig från att använda sig av sina rättigheter. Vad först gäller hanteringen av föreståndarbrevet har anmälarna gjort gäl- lande att M.H-L. olovligen skulle ha berett sig tillgång till post avsedd för annan och att hon därigenom hindrat förskolecheferna från att fritt uttrycka sina åsikter. Nämnden har i denna del anfört att överenskommelse träffades om att föreståndarbrevet inte skulle expedieras till politikerna förrän innehål- let i detta hade diskuterats inom avdelningen. Uppgift står således mot upp- gift. Jag tror inte att ytterligare utredningsåtgärder från min sida skulle bringa klarhet i saken. Med hänsyn härtill föranleder klagomålen i nu berört avse- ende inte någon vidare åtgärd eller något uttalande från min sida. Vad härefter gäller den kritik som har framförts i anmälan mot M.H-L:s agerande mot personal vid en förskola i , såvitt jag uppfattat det efter öppet forum , har nämnden i remissvaret vidgått att M.H-L. har ifrågasatt det lämpliga i att anställda upptar tid på öppet forum. Anledningen härtill var enligt vad som har uppgetts i remissvaret dels att det för personalen fanns andra vägar att föra fram åsikter, dels att öppet forum endast pågår och att det är många frågor som skall behandlas. Nämnden har vidare förklarat att anställda, även om öppet forum främst är avsett för medborgarna, självklart har möjlighet att ställa frågor till nämnden eller i övrigt meddela sig med politikerna vid dessa mö- ten. Såsom jag anfört ovan har jag uppfattat saken så att M.H-L:s agerande i anledning av att en förskolelärare yttrat sig vid öppet forum skett i ef- terhand. Som framgår av det ovan anförda får en chefstjänsteman inte söka påverka anställda i fråga om det sätt på vilket dessa utnyttjar sin yttrandefrihet eller söka påverka dem att avhålla sig från att delta i den politiska debatten. Nämnden har, med hänsyn till de förklaringar som har lämnats i remissvaret till M.H-L:s uttalanden, bestritt att hon skulle ha hindrat att kritik från anställ- da skulle ha spritts till politikerna. Utredningen i nu berört avseende ger vis- serligen inte stöd för något annat än att M.H-L. genom sitt agerande därvid har anvisat alternativa möjligheter för de anställda att uttrycka sin mening. Som framgått ovan kan emellertid redan en chefstjänstemans kritik mot det sätt, på vilken en anställd framfört sina åsikter, innefatta en kränkning av den anställdes yttrandefrihet. Försiktighet är därför alltid påkallad när en person i chefsställning diskuterar frågor som rör detta område med de anställda. En sådan fråga får inte tas upp på sådant sätt att den anställde uppfattar det som en kränkning av dennes yttrandefrihet. Såvitt framkommit i ärendet uppfattade de anställda det som att M.H-L. kritiserade dem för att de framförde sina åsikter på ett annat sätt än det som M.H-L. ansåg som lämpligast och att hon härigenom även sökt att hindra dem från att delta i den politiska debatten. Redan av den anledningen måste M.H- L:s handlingssätt betraktas som en sådan otillbörlig påverkan som utgör en kränkning av de anställdas yttrandefrihet. Klagomålen mot hur M.H-L. skulle ha uttalat sig vid ett möte med för- skolecheferna för förskolorna i har nämnden inte yttrat sig över i remissvaret, vilket enligt min mening är märkligt. Jag finner dock inte anledning att inhämta något kompletterande yttrande från nämnden i den delen. Anledning härtill är att klagomålen i nu aktuellt avse- ende rör samma frågor som de som jag har behandlat ovan. Jag nöjer mig därför med att hänvisa till vad jag där har anfört. Jag vill emellertid påpeka att, för det fall det förhåller sig på det sätt som anmälarna har uppgett i an- mälan, M.H-L:s agerande har utgjort en kränkning av förskoleföreståndar- nas/förskolechefernas yttrandefrihet. Vad som i övrigt har förekommit i detta ärende föranleder inte något uttalan- de eller någon annan åtgärd från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det ovan anförda. Fråga om vissa tjänstemän vid en barn-, kultur- och utbildningsnämnd i en kommun hade kränkt anställdas meddelar- och yttrandefrihet m.m. (Dnr 2062-2000) I en anmälan till JO framförde Ö.E. klagomål mot rektor vid dåvarande rektorsområde i kommun och barn-, kultur- och utbildningsnämndens () förvaltningschef i kommunen. Klagomålen avsåg bl.a. otillåten efterforskning av vilka anställda som hade lämnat vissa uppgifter till skolförvaltningen. anförde bl.a. följande. erhöll ett anonymt brev i form av en lista med rubriken i rektorsområde som blivit illa behandlade (i fortsättningen benämnd lärarlistan, JO:s anm.). Lärarlistan innehöll huvud- sakligen namn på lärare som hade slutat sina anställningar inom rektorsområde . försökte att ta reda på vem som hade lämnat uppgifterna till lärarlistan. Hon kontaktade därvid bl.a. M.B., ombud för vid /99, och K.N., ombud vid skolan. framgick av en tidningsartikel att Lärarförbun- det ville att kommunstyrelsen skulle utreda situationen vid . I artikeln påpekades att lärarna slutade på löpande band och att man måste göra något åt detta. kontaktade dåvarande ordföranden för i , P-E.G. Syftet med kontakten var att ta reda på vilka som lämnat uppgifter till den lista (lärarlistan) som nämndes i artikeln. kon- taktade i samma syfte. anförde vidare bl.a. följande. och har skrämt personer till tystnad. har på olika sätt blivit utsatt för mobb- ning av skolledningen. Skolledningen har fortsatt att utsätta vissa personer för trakasserier, trots att (numera Arbetsmiljöinspektionen) har besökt rektorsområdet med anledning av psykosociala problem som skolledningen redan tidigare hade orsakat bland de anställda. Anmälan till JO omfattade även klagomål mot bl.a. handläggningen av en skrivelse från , daterad . Föreningen hade, enligt Ö.E., skickat skrivelsen till bl.a. , nämndens ordförande , och . hade föreningen inte erhållit något svar. Till anmälan fogades vissa handlingar, bl.a. en beskrivning av hur hade behandlat en nyanställd lärare, vissa tidningsartiklar, den i anmälan omtalade lärarlistan samt (numera Arbetsmiljö- inspektionen), distrikt, inspektionsmeddelande (beteckning 22-2597 och dnr 99/786). gav även in kassettband med upptagningar från vissa radiointervjuer. Barn-, kultur- och utbildningsnämnden i kommun anmodades att in- komma med utredning och yttrande över det som anfördes i anmälan. inkom skrivelser från Ö.E. I beslut hänvisade nämnden till en tjänstemannaut- redning och anförde följande. Barn-, kultur- och utbildningsnämnden godtar utredningens resultat. Som en följd därav beslutar nämnden: Att uppdra åt förvaltningschefen att göra en uppföljning på gamla rektorsområde i enlighet med de områden fann vara i behov av åtgärder. Uppföljningen skall utföras och redovisas till nämnden. Att lägga fast skriftliga rutiner kring nämndens ärendebered- ning, och ärendehantering. Att anordna utbildning kring föregående punkt samt registrering av handlingar/diarieföring och protokollshantering. Att förvaltningschef skall till nämnden redovisa förändrade rutiner gäl- lande posthantering, registrering och diarieföring. Dessa skall redovisas när förändringen av centrala förvaltningens organisation träder i full kraft. Ordföranden deltog ej i beslutet på grund av jäv. Den tjänstemannautredning som nämnden hänvisade till hade utförts av utre- daren . I utredningen redovisades inledningsvis för uppdraget m.m. samt anfördes därefter följande (hänvisningar till bilagor har här ute- lämnats). Anmälningspunkt: efterforskning av källa Ursprunget till denna anmälningspunkt är en skrivelse i form av en lista med rubrik Lärare i rektorsområde som blivit illa behandlade som -99 skickades anonymt till ett flertal personer. Den skrivelse som inkommit till justitieombudsmannen är daterad juni -99 men det finns också en tidigare skrivelse som är daterad maj -99. Samtliga intervjuade, förut- om nämndsekreteraren, uppger att de har sett skrivelsen före tidningsarti- kel -99. Förvaltningschefen uppger att hon har ställt frågan till de fackliga företrädarna om ställer sig bakom den anonyma skri- velsen. uppger att hon i egenskap av facklig förtroendeman blivit tillfrågad av förvaltningschefen om hon ställer sig bakom den anonyma skrivelsen och att diskussioner kring skrivelsen fördes , troligtvis . P-E.G. uppger att både förvaltningschef och rektor frågat om P-E.G., i egenskap av facklig förtroendeman, kände till vilka som författat skrivelsen. P-E.G. är dock osäker på tidpunkt för när frågan om skrivelsen ställdes. Rektor uppger att skrivelsen har diskuterats i olika sammanhang, och att man spekulerat i vem/vilka som kan ha författat den, men att han inte har bedrivit aktiv efterforskning. -99 lämnade , genom dåvarande ordförande , in en skrivelse till kommunstyrelsen angående lärarsituationen i Ram- sele. Enligt anmälan har lämnat in en lista på lärare som slutat vid . Detta förnekas av P-E.G. -99 fick förvaltningschefen i uppdrag från kommunlednings- kontorets ärendeberedningsgrupp att utreda och handlägga denna skrivelse. Förvaltningschefen diskuterade uppdraget med närmaste chef för , rektor . Förvaltningschefen kontaktade också P-E.G. i samband med ovan nämnda utredning. Förvaltningschef och Rektor förnekar att de har försökt efterforska vilka som lämnat uppgifter till tidningsartikel . Det som kan ha skapat otydligheter är att uppdraget från kommunledningskontorets ärende- beredningsgrupp att utreda och handlägga skrivelse samman- faller med datum för tidningsartikeln. Anmälningspunkt: hot och trakasserier Enligt anmälan skall förvaltningschef och rektor ha skrämt personer till tystnad. Rektor anmäls dessutom för trakasserier av personal. Förvaltningschefen förnekar att detta har förekommit. Rektor nekar till att ha skrämt eller trakasserat personal. Kommentar: I YI:s inspektionsrapport framgår att den psykosociala ar- betsmiljön inte var god under aktuell tidsperiod. Några personer på skolan upplevde sig vara utsatta av både medarbetare och skolledning. Yrkesinspek- tionen påbörjade inspektion hösten -99 och redovisade resultatet i inspek- tionsmeddelande . Områden som skulle åtgärdas var: fördel- ning av arbetsuppgifter till chefer/arbetsledare, arbetsbelastning, inflytan- de/delaktighet/lojalitet samt stöd. (Arbete med åtgärdande av dessa områ- den har inletts.) Efter en granskning av diarieförda handlingar och postlista kan det kon- stateras att den anonyma skrivelsen inte finns registrerad. Den finns inte i diariet och ingen av de anmälda har heller kvar skrivelsen. Den som är an- svarig för posthantering och diarieföring har inte sett den. Förvaltningschef, ordförande och rektor, vilka alla har haft skrivelsen, anger att de inte tänkt på att kontrollera att den blivit diarieförd eller registrerad. Den skrivelse som är daterad och ställd till berörda parter an- gående lärar/skolsituationen i är registrerad i diarium men instämplad . uppdrog (ej den 26:e som står i anmälan) till att ta fram förslag på svar till skrivelsen. Förslaget redovisades i nämnden 1999-08- 26 och nämnden beslutade att uppdra till ordförande och vice ordförande att besvara skrivelsen. Enligt och så uppfattade de att de redan svarat på dessa frågor under ett möte i med föräldrar till barn på . De uppger även att de vid detta möte mottog skrivelsen. fattade beslut om förändring av ledningsor- ganisationen. Den nya organisationen trädde i kraft . fanns det på en rektor och en biträdande rektor. Förändringen innebar bl.a. att skolan fick endast en rektor. En förhoppning är att detta skall eliminera några av de otydligheter har pekat på. är rektor på ett annat rektorsområde. -99 och våren -00 har man arbetat med en förändrad organi- sation och förändring av den centrala förvaltningens verksamhet. -00 lades det fast en organisation som skall gälla . En del i den nya organisationen innebär att det ges tydligare uppdrag och bättre förutsättningar för professionella rutiner vad gäller nämndsadministrationen, posthantering, registrering och diarieföring. I samband med detta gavs särskilt uppdrag till utredaren att utarbeta funktionella rutiner gällande posthantering, registrering och diarieföring. Dessa ska börja gälla från och med att förändring av centrala förvaltningens organisation träder i full kraft. kan ej visa att förvaltningschef och rektor har efterforskat källa, kan varken stödja eller avfärda att det förekommit hot och trakasserier, visar på att det var brister i ärendehandläggningen. Brister har konstaterats på följande punkter; handlingar ej blivit inregistrerade, diarieföring har ej varit tillfredsställande, skrivelser ej besvarade inom rimlig tid, det saknas dokumentation i protokoll att ärendet har diskuterats. yttrade sig över remissvaret. Till yttrandet hade han fogat bl.a. ett ytt- rande från P-E.G. inkom med kompletterande skrivelser. I beslut anförde JO bl.a. följande. Brott mot efterforskningsförbudet eller annan kränkning av yttrande- och meddelarfriheten? I 2 kap. 1 § 1 regeringsformen stadgas att varje medborgare gentemot det all- männa är tillförsäkrad yttrandefrihet, varmed avses frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Begränsning av denna rättighet får enligt 2 kap. 12 § regeringsfor- men endast ske genom lag eller, i vissa fall, genom annan författning. Genom tryckfrihetsförordningens bestämmelser om meddelarfrihet ges yttrandefri- heten till viss del ett särskilt skydd. Meddelarfriheten enligt 1 kap. 1 § andra stycket tryckfrihetsförordningen innebär att det står varje medborgare fritt att med iakttagande av de bestämmelser som är meddelade i tryckfrihets- förordningen till skydd för enskild rätt och allmän säkerhet i tryckt skrift yttra sina tankar och åsikter, offentliggöra allmänna handlingar samt meddela uppgifter och underrättelser i vad ämne som helst. Meddelarfriheten omfattar även anskaffande av uppgifter m.m. som är avsedda att offentliggöras i tryckt skrift. Av 3 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen framgår vidare att som huvud- regel föreligger ett förbud för myndighet eller annat allmänt organ att efter- forska en anonym meddelares identitet.