frsrdg · GQ04RB1 · 2003-01-01 00:00:00 — Konjunkturnedgången liksom den negativa utveck- lingen på aktiemarknaden hade visserligen medfört att bankernas resultat för- sämrats sedan toppnivån 1996. lönsamhet och buffertkapital bedömdes dock vara på tillräcklig nivå för att möta riskerna, även om kon- junkturutvecklingen skulle bli svagare än väntat. förutspådde att stabiliteten skulle förbättras . Bedömningen utgick från att konjunk- turbotten var nådd och att en återhämtning skulle ske i ekonomin. pekade allt fler faktorer på att återhämtningen i eko- nomin skulle ske långsammare än vad antagit . Vi- kande efterfrågan på kommersiella fastigheter, sämre lönsamhet och fler kon- kurser inom företagssektorn samt hög skuldsättning i hushållssektorn tydde på en ökad riskuppbyggnad i banksystemet. lönsamhet försämra- des också ytterligare . framhöll därför Riks- banken att även om banksystemet bedömdes som fortsatt stabilt fanns det skäl att följa utvecklingen med ökad uppmärksamhet. Utlåning som andel av BNP och reala tillgångar. (vänster skala) (höger skala) De tillgångar som ingår i indexet är aktier, småhus och Källor: BIS, SCB och Högre risk i bankernas utlåning Bankernas utlåning till företag utgör cirka hälften av bankernas totala utlå- ning till svensk allmänhet. Företagsutlåningen fortsatte att öka snabbare än BNP-tillväxten och låg därmed på en historiskt sett hög nivå . Företagen minskade emellertid sin upplåning på obligations- marknaden, vilket gjorde att deras sammantagna skulder som andel av BNP minskade något. Trots den starka upplåningstillväxten hade kvoten mellan eget kapital och upplåning fördubblats för såväl små som stora företag. Ränte- kostnaderna hade ökat i förhållande till företagens resultat (exklusive räntor), men utgjorde ändå inte någon historiskt sett hög belastning för företagen. Företagens upplåning som andel av BNP. Totalt och i banker. (höger skala) noterades en svag ökning av antalet konkurser i företagssektorn och en allmänt sett svagare vinstutveckling. Mot bakgrund av den ökade bankutlåningen till företag bedömdes kreditriskerna i bankerna ha ökat något jämfört med . (vänster skala) (vänster skala) med 20 anställda eller fler (höger skala) Konkurser i enskilda företag utgör som regel inget problem för bankerna ef- tersom bankernas exponeringar begränsas av lagregler och bankernas egna li- Bankupplåning har också normalt begränsad betydelse som finansie- ringskälla för stora företag, eftersom företagsobligationsmarknader vanligen kan erbjuda lägre finansieringskostnader. De finansiella problemen i och ABB bedömdes till exempel inte utgöra ett direkt hot mot banksystemet. Att varken någon svensk eller utländsk banks finansiella ställning hotades av betalningsinställelserna i och WorldCom illustrerar väl att bankers sår- 2002/03:RB1 barhet för problem i enskilda företag normalt är liten. Fastighetssektorn har tidigare spelat en viktig roll för stabiliteten i ban- kerna. gick av den totala bankutlåningen till fastighets- sektorn och därutöver avsåg av utlåningen till hushåll och företag säkerheter i fastigheter. Kraftiga fall i fastighetspriserna skulle därför kunna leda till stora förluster i bankerna. med prisökningar föll priserna på kommersiella lokaler i storstadsområdena både 2001 och 2002. Störst blev prisfallet i men även i och gick priserna ned. Det finns risk för ytterligare prisfall till följd av fortsatta obalanser mel- lan efterfrågan och utbud. Den svagare utvecklingen på fastighetsmarknaden har också lett till lägre lönsamhet hos fastighetsföretagen. Skuldsättningsgra- den i fastighetsföretagen är dock fortfarande låg. Situationen har inte bedömts utgöra något hot mot den finansiella stabiliteten. Real prisutveckling för kommersiella lokaler Hushållens skulder fortsatte att öka i snabbare takt än den disponibla inkom- sten. Skuldsättningen låg därmed på ungefär samma nivå som när problemen i bankerna var stora. En viktig skillnad är dock att hushållens räntebörda var betydligt lägre 2002 än . Medan hus- hållen tvingades avsätta drygt en tiondel av sina dispo- nibla inkomster för att betala räntor, behövdes endast hälften så mycket 2002. Inflationsförväntningarna på medellång sikt är stabila och en återhämtning förväntas i ekonomin. bedömer mot den bakgrun- den det som mindre sannolikt att räntebördan skulle öka kraftigt under de när- maste åren. Hushållens skulder i förhållande till disponibel inkomst samt hushållens (vänster skala) (höger skala) Källor: SCB och Hushållens skuldsättning i förhållande till deras tillgångar i bostäder och ak- tier är dessutom betydligt lägre än under krisåren . Det kraftiga aktiekursfallet har visserligen lett till att skuldsättningen även mätt på detta sätt har ökat . som aktiekurserna fallit kraftigt har dock bostadspriserna fortsatt att stiga. Därmed har nedgången i hushållens förmögenhet begränsats. Hushållens skulder i förhållande till deras tillgångar. (finansiella tillgångar + Källor: SCB och Priserna på bostäder har stigit kraftigt under en följd av år. Erfarenheten visar att perioder med stora fastighetsprisökningar ofta följs av perioder med kraf- tiga nedgångar. Sådana nedgångar ökar risken för förluster från hushållskredi- ter. bedömde dock att fastigheterna var rimligt värderade utifrån utbuds- och efterfrågefaktorer på bostadsmarknaden. Dock finns stora skillnader mellan olika delar av landet. Sämre lönsamhet i bankerna Lönsamheten i bankerna försämrades . Räntabiliteten på det egna kapitalet minskade med . Trots nedgången uppgick dock räntabiliteten till . Försämrad intjäning från handlar- och försäkringsverksamheterna och sämre utveckling av de finansiella tillgångarna har påverkat resultatet i negativ riktning. Ban- kernas kärnintäkter räntenetto och provisionsnetto har dock varit stabila . Räntabilitet på eget kapital samt kreditförluster som andel av utlåningen. Räntabilitet (vänster skala) Kreditförluster/utlåning (höger skala) Anm. Uppgifterna för avser den senaste resultat- perioden (de fyra senaste kvartalen). Källor: Bankernas resultat- rapporter och Kreditförlusterna har ökat endast marginellt och ligger kvar på en historiskt sett låg nivå. Även andelen problemkrediter i storbankerna var kvar på en låg nivå. Det kraftiga börsfallet ledde till att flera bankägda livförsäk- ringsbolag riskerade att underskrida den lagstadgade solvensnivån. I vissa fall såg sig bankerna tvingade att skjuta till extra finansiering. Det kunde inte ute- slutas att ytterligare tillskott skulle bli nödvändiga. bedömde dock att omfattningen inte var av den storleken att det skulle påverka banker- nas kapitalbas på något avgörande sätt, även om det kapital som bankerna band upp i livförsäkringsbolagen riskerade att ge låg avkastning. Utveck- lingen har däremot fått andra negativa effekter, såväl för hushållen som för ekonomin i stort. uppgick kapitaltäckningen i storbankerna till , vilket var i nivå med de två föregående åren. samman- fattande bedömning är att bankerna är väl rustade att möta en eventuell ytter- ligare försvagning av konjunkturen. Deras främsta utmaning är att bibehålla lönsamheten utan att öka risken i verksamheten. uppdagades grava oegentligheter i det amerikanska bolaget redovisning och bolaget tvingades senare i konkurs. Bolagets be- talningsinställelse hade kunnat få oöverskådliga effekter på det finansiella systemet eftersom bolaget var en betydande leverantör av telefoni-, data- och internettjänster till den finansiella sektorn i stora delar av världen. Förloppet blev dock inte så dramatiskt och inga svenska finansiella företag drabbades av störningar. Händelsen bidrog emellertid till att uppmärksamma det finansiella systemets sårbarhet för problem hos leverantörer av centrala tele- och data- kommunikationstjänster. En viktig frågeställning är om och i vilken form myndighetsingrepp skulle kunna vara motiverade för att minska det finan- siella systemets beroende av en stor leverantör. Gränsöverskridande hot och samarbete Vid sidan av att löpande analysera den finansiella stabiliteten förbereder sig för att kunna hantera en kris i den finansiella sektorn om en sådan trots allt skulle inträffa. Dagens finansiella institut är i större utsträckning än tidigare gränsöverskridande. Det innebär att om en institution drabbas av pro- blem är det troligt att problemen omfattar flera länder. har därför arbetat för att öka det internationella samarbetet kring hante- ringen av kriser i finansiella institut. var ordförande i en arbetsgrupp bestående av centralbanker från de nordiska länderna. Grup- pen genomförde bland annat en krisövning om hantering av problem i gränsö- verskridande banker. var även ordförande i en arbetsgrupp inom ECB för hantering av finansiella kriser. Gruppen färdigställde ett samförståndsdokument mellan centralbanker och tillsynsmyndigheter i EU som syftar till samverkan vid hantering av kriser. tog ytterligare steg för att rationalisera kontanthan- teringen. lagerplatser i landet skall minskas och diskussioner in- leddes om att överlåta verksamheten till affärsbankerna och andra privata aktörer. Förändringen ligger i linje med strävan att koncentrera sin verksamhet till huvuduppgifterna. Hanteringen av sedlar och mynt innefattar ett stort antal arbetsmoment. Kon- tanter transporteras från leverantörer till lagerplatser runt om i landet och därifrån vidare till affärsbankerna och handeln. Efter cirkulation återgår kontanter till lagerplatserna för uppräkning och äkthetskontroll. Ut- tjänta sedlar makuleras. Hela processen måste av naturliga skäl ske med mycket höga krav på säkerhet och precision. har arbetat med att effektivisera hanteringen. Det finns samhällsekonomiska besparingar att hämta i ett mer rationellt utformat transport- och lagersystem. Första steget togs 1999, då avskiljde kontanthanteringen till ett helägt bolag, . Inom ramen /03:RB1 detta bolag har genomförts en serie rationaliseringar. fattade beslut om ytterligare steg. Antalet lagerplat- ser för ut- och inlämning av kontanter från till affärsbankerna skall minska från 13 till 4. Kvar blir lagren i , , och . Övriga nio lagerplatser övergår till att vara uppsamlingsplatser för kontanter. Avsikten är vidare att överlåta till privata ägare. I detta syfte delades bolaget i två bolag försörjning AB och . Svensk Kontantförsörjning skall bland annat svara för att hålla lager av sedlar och mynt, in- och utlämning från dessa lager, valutering samt makulering av uttjänta sedlar. Bo- laget kommer att arbeta med uppgifter för både och affärsban- kerna. vill pröva möjligheten att överlåta bolaget i sin helhet till exempelvis affärsbankerna. I har samlats de rent kom- mersiella uppgifterna och detta bolag avses säljas till privata intressenter. De planerade förändringarna har fortlöpande stämts av med affärsbankerna och andra aktörer på kontantmarknaden. producerar finansmarknadsstatistik, betalningsbalansstatistik samt omsättningsstatistik på ränte- och valutamarknaderna. förbe- redde en överföring till av vissa arbets- uppgifter i statistikarbetet. Den statistik som producerar ger underlag för att analysera de fi- nansiella marknadernas utveckling. Det gäller bland annat penningpolitikens genomslag och stabiliteten i betalningssystemet samt den strukturella utveck- lingen på de finansiella marknaderna. Statistiken är viktig för användare i och utlandet som följer och be- dömer den ekonomiska utvecklingen. Även , , an- vänder statistik. Betalningsbalansen är ett betydelsefullt under- lag för nationalräkenskaperna och finansmarknadsstatistiken används vid sam- manställningen av finansräkenskaperna. Uppgifter överförs till SCB har förberett de omfattande förändringar i statistik- verksamheten som kommer att genomföras 2003. Syftet är att renodla Riks- bankens roll och effektivisera produktionsarbetet. På finansmarknadsområdet kommer insamling och sammanställning av statistik att utföras av SCB på uppdrag . ken behåller dock ansvaret för statistiken och deltar i det internationella arbe- tet kring metod- och utvecklingsfrågor. Inom betalningsbalansstatistiken upphörde systemet med rapportering av utlandsbetalningar vid utgången av 2002. i stället på urvalsundersökningar, eftersom betalningsrapporteringen gav ett alltmer osäkert underlag. Delar av statistiken samlas in av SCB, främst när det gäller underlaget för bytesbalansen. har kvar ansvaret för betal- ningsbalansen och sammanställer och publicerar statistiken samt samlar även in uppgifterna för den finansiella balansen. ECB och internationella organisationer som IMF är viktiga användare av den statistik som ansvarar för. IMF är dessutom främsta normgivare inom aktuella statistikområden. De förändringar som beslutats innebär att för- beredelserna inför ett eventuellt fullt EMU-deltagande kommer att bedrivas både av och . IMF har fastställt en särskild statistikstandard, Dissemination Standard (SDDS), i syfte att förbättra statistikkvaliteten och därigenom bättre kunna förebygga ekonomiska kriser. har tillsammans med ett 50-tal andra länder anslutit sig till denna standard och har därmed åtagit sig att pro- ducera den ekonomiska statistik som standarden föreskriver. ordnar arbetet inom och statistiken publiceras fortlöpande på Riks- skall bedriva sitt säkerhetsarbete aktivt och förebyggande. Säker- hetsarbetet skall vara en del av den ordinarie verksamheten och stödja ban- kens huvuduppgifter under både normala och onormala förhållanden. måste ha ett starkt skydd för sin verksamhet. Det finns stora vär- den i riksbankshuset och verksamheten hanterar känslig information. Länssty- relsen har därför förklarat som skyddsobjekt. Säkerhetsarbetet syftar till att skydda medarbetare, information, värden och egen- dom mot alla risker och hot, avsiktliga eller oavsiktliga. Skyddet ska också omfatta andra personer och tillgångar då dessa finns i . Säkerheten ska ha en sådan nivå att det har en avhållande effekt. har tagit i drift en ny modern säkerhetsanläggning. har också genomfört ett omfattande planeringsarbete som skall säkerställa att kan fullfölja sin uppgift även i krissituationer. Säkerhetsfunktionen är indelad i fyra skyddsområden med följande uppgifter: Skyddet av personal utformas så att medarbetarna känner trygghet på sin arbetsplats och på sina tjänsteresor. Skyddet gäller även ut- 2002/03:RB1 omstående besökare och entreprenörer som befinner sig i lo- Skyddet av och samverkande organisationers information ut- formas så att det är möjligt att uppfylla verksamhetens krav på sekretess, tillgänglighet, riktighet och spårbarhet, liksom legala krav. Byggnader, lokaler och fordon för värdetransporter utformas och inreds så att risken för angrepp eller brand minimeras. Möjligheten till snabb och säker utrymning tillgodoses. har förberett sig för att kunna fullgöra huvuduppgifterna ock- så vid olika typer av kriser. Kort om säkerhetsarbete 2002 Direktionen fattade beslut om en ny riktlinje för kontinuitetsskyddet som visar vilka verksamheter som alltid måste fungera. Första delen i ett kontinuitetsskyddsprojekt genomfördes. Det innefattar en ana- lys av behov och risker i prioriterade verksamheter. Nästa steg är att ta fram uppdaterade reservplaner. Detta arbete ska vara klart . Ett 50-tal anställda utbildades i informationsskydd och skyddsobjektsklassen för uppdaterades. Incidentstatistik inom informationssäkerhetsområdet: Stoppade och blockerade virus: 2 258 stycken, över 50 olika typer av virus har identifierats. Stoppade intrångsförsök: 294 stycken. deltar i ett brett internationellt samarbete med såväl internatio- nella organisationer som andra centralbanker. Arbetet har i stor utsträckning handlat om övervakning av den finansiella stabiliteten och han- teringen av finansiella kriser. IMF:s övervakning av den ekonomiska och finansiella utvecklingen spelar en central roll när det gäller att upptäcka hot mot den finansiella stabiliteten. Övervakningen innefattar numera en systematisk granskning av i vilken ut- sträckning länderna följer etablerade standarder och normer som ökar genom- lysningen av ekonomin. Fonden har också börjat göra grund- liga genomgångar av hur den finansiella sektorn fungerar i länderna och har hunnit med 50 länder. redovisades resultatet av en granskning av . Fondens övervakning syftar till att upptäcka sårbarhe- ter i ett land som kan sprida sig till andra länder och hota stabiliteten i det in- ternationella finansiella systemet. De allvarligaste finansiella kriserna har berott på eller varit nära kopplade till kapitalutflöden från de drabbade länderna. Det har gjort att finansieringsbehoven blivit större . om hur snabbt landet kan återfå sina möjligheter att låna på de internationella Det har ställts på sin spets hur IMF:s finansiella resurser skall användas på bästa sätt. Ett inslag i IMF:s krishantering var de mycket stora lån som fonden beviljade till enskilda länder, bland annat och . satta diskussioner fördes om hur kostnaderna för kriser i enskilda länder skulle kunna minimeras och fördelas på ett rimligt sätt. Vid höstmötet i IMF:s policykommitté gavs principiellt klartecken till att utarbeta ett förslag till en En sådan skulle kunna tillgripas om andra lösningar inte står till buds och göra det möjligt att minska behovet av stora lån från IMF. I de fattigare länderna har IMF:s roll vidgats till att ge sär- skilda bidrag för att minska fattigdomen och öka tillväxten. I de länder som har stor skuldbörda deltar fonden också med stöd till skuldlättnader. agerande i IMF-frågor samordnas med och inom valkretsen av nordiska och baltiska länder i IMF. har IMF-relaterade frågor kommit att samordnas mer . bland annat arbetet med den privata sektorns medverkan i hanteringen av in- ternationella finansiella kriser. Bestämmelserna i , som syftar till att hålla den statsfinansiella utvecklingen under kontroll, diskuterades inom EFK som förberedelse till rekommendationer till EU-länderna. beredde också nya former för att utarbeta finansiell lagstiftning och för att förstärka samarbetet när det gäller finansiell tillsyn och övervakning av den finansiella stabiliteten inom EU. Inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) dominerades arbetet av EMU-ländernas samarbete kring den gemensamma penningpolitiken. banken medverkade i huvudsak i andra aktiviteter där ECB har en samord- Det gällde bland annat betalningssystem, redovisning och i rätts- Även bedömningen av den ekonomiska politiken i alla EU-länder diskuterades med deltagande av centralbankerna i EU-länderna utanför valu- deltog vidare i och dess arbete med att analysera utvecklingen inom banksystemet i EU-länderna. var även ordförande i en arbetsgrupp inom banktillsynskommit- tén som färdigställde ett samförståndsdokument mellan centralbanker och till- Dokumentet syftar till samverkan vid hantering av finan- Vidare utarbetas en mall för överenskommelser om informa- tionsutbyte mellan centralbanker och tillsynsmyndigheter som ett led i hante- ringen av finansiella kriser. En arbetsgrupp under ledning arbetade vidare med att fördjupa samarbetet mellan de nordiska centralbankerna för att sam- ordna hanteringen av likviditetsproblem i den mån sådana uppstår i gräns- överskridande bankkoncerner i . Genom deltagande i G10 hade huvudansvaret för en stu- die som slutfördes av hur tillgångspriser kan påverkas av olika mikroekonomiska förhållanden såsom skatter och tillsynsregler. utarbetade vidare konkreta förslag till klausuler för internationella obliga- Syftet är att få till stånd ett mer enhetligt beteende från placerarnas sida i samband med omförhandlingar av lånevillkoren. I det övriga samarbete som drivs av G10-länderna vid BIS var beredningen av nya kapitaltäcknings- regler för internationellt verksamma banker särskilt betydelsefull. kerna arbetade också med att vidareutveckla gemensamma regler för betal- ningar och värdepapperstransaktioner. Handlingsfrihet inför eventuellt fullt EMU-deltagande När 1997 beslutade att inte skulle delta fullt ut i valutaunionen från starten beslutade också att största möjliga handlingsfrihet inför ett eventuellt framtida deltagande skulle upprätthållas. De tekniska och praktiska för- beredelserna skulle fortsätta. Därför arbetar och den finansiella sektorn med förberedelser för att upprätthålla handlingsberedskapen inför ett eventuellt interna EMU-förberedelser syftar till att genomföra alla tekniska och praktiska föreberedelser som krävs för att på ett effektivt och säkert sätt ska kunna delta i eurosystemet och byta valuta inklusive sedlar och mynt. jektets uppgift är att kartlägga, samordna och genomföra arbetet samt organisera kontakterna med ECB. Samarbetet i den finansiella sektorn kallas SIFS (Samråd och information med den finansiella sektorn). SIFS har i sin rapportserie bland annat beskrivit hur euron an- vänds i , hur olika övergångsscenarier kan se ut, vilka förberedelser och omställningstider som krävs i den finansiella sektorn, hur sedel- och myntutbytet ägde rum i och hur ett eventuellt svenskt sedel- och myntutbyte bör SIFS har återigen gjort en översyn av ledtiderna inför en euroövergång. Sektorn har uttalat sig för en direktövergång, där sedlar och mynt i kronor byts ut mot euro från och med inträdet i valutaunionen. bedriver forskning av betydelse för bankens penningpolitik och inom andra områden som berör bankens verksamhet. projekt handlar om mätning och analys av bankernas kreditrisker. har intresse som ett led i uppdrag att verka för ett säkert och ef- Ett medel för att förbättra stabiliteten i banksektorn är de kapitalkrav som samhället ålägger bankerna. Kapitalkraven är miniminivåer för det buffertka- pital som bankerna håller som täckning för framtida förluster i sina tillgångar, bedriver ett brett upplagt projekt för mätning och analys av bankers kreditrisker. Syftet är att förbättra möjligheterna att bevaka det svenska banksystemet. Projektets grundidé är att utnyttja de i unika förutsättningarna att sammanställa korrekta och re- levanta data över längre tidsperioder för bankernas utlåning till företagssek- särställning beror på att svenska banker har sparat historisk in- formation och är villiga att ställa denna till forskningens förfogande. det möjligt att konstruera modeller som kan kvantifiera till exempel den sam- hällsekonomiska utvecklingens påverkan på bankers kreditrisker. En första studie inom projektet belyser förslag till nya En viktig komponent i det nya regelverket är en betyd- ligt förstärkt koppling mellan mängden buffertkapital och portföljrisk. rande Baselregler innebär exempelvis att lån till företag medför samma kapi- talkrav för banken, oavsett företagens kreditvärdighet. lån till osäkra kredittagare att resultera i högre kapitalkrav och vice versa. Stärkt samband mellan buffertkapital och portföljrisk Genom att tillämpa det nya regelverket på en svensk storbanks historiska ak- tiebolagsportfölj har nivån för de nya kapitalkraven beräknats över tiden. Dessutom har ett så kallat Value-at-Risk1 mått för portföljens samlade kreditrisk skattats över tiden. De nya kapitalkraven uppvisar både förväntat och önskvärt beteende. värden (jämfört med nuvarande reglers ) registreras i bankkrisens efterdyningar 199495. Därefter faller kapitalkraven i takt med att den svenska ekonomin återhämtar sig och landar i mycket låga värden (0,). Måttet på portföljens kreditrisk har en liknande utveckling. Det leder till slut- satsen att har lyckats i sin ambition att stärka sambandet mel- lan buffertkapital och portföljrisk även om ytterligare bearbetning av regelver- ket krävs innan det kan antas slutgiltigt. Studien är en utvärdering av det nya re- gelverket, men kan också ses som ett förslag på metod och ansats som tillsyns- myndigheter kan använda för utvärdering av bankers riskhanteringssystem. 1 VaR mäter kreditrisken som det belopp i kronor som banken riskerar att förlora inom en gi- ven tidsperiod med en maximal sannolikhet av Z. Ett alternativt sätt att uttrycka detta är: med en sannolikhet på (1Z) kommer bankens förlust inte att överstiga VaR-beloppet i kro-