frsrdg · GQ04RR9 · 2003-01-01 00:00:00 — Den externa tillsynen bör inriktas på att kontrollera att utfärdade normer och riktlinjer verkligen efterföljs. Det betyder att SiS interna kontroll över verksamheten bör ha tyngdpunkten lagd vid uppföljning och utvärdering av genomförda behandlingsinsatser, anser . (SiS) anser att förslaget kan knytas till SiS styrning av behandlingsinnehåll och hänvisar till sitt svar på den punkten. SiS konstaterar att det inte framgår av rapporten huruvida revisorerna anser att även denna kompletterande normering bör vara organisatoriskt oberoende. () instämmer i revisorernas förslag. vid ställer sig bakom förslaget. ställer sig bakom förslaget. ställer sig bakom förslaget. ställer sig bakom förslaget. tillstyrker revisorernas förslag. i samhället () tillstyrker revisorernas förslag. delar revisorernas uppfattning att SiS bör förtydliga sina riktlinjer och normer för att möjliggöra förbättrade resultat med de behandlingar som genomförs hos SiS och skapa ett underlag för en säkrare tillsyn. Detta är också positiva åtgärder sett ur ett ungdoms- och barnperspektiv och stämmer väl överens med intentioner. för alkoholmottagningar () ställer sig bakom revisorernas förslag. Övriga synpunkter från remissinstanserna konstaterar att behörighetskraven för behandlingsassistenter inom SiS är 20 högskolepoäng, dvs. en termins högskolestudier. För att kunna ge adekvat vård och ett professionellt bemötande krävs en generell höjning av utbildningsnivån med hänsyn till att det rör sig om målgrupper med mycket svåra problem. för alkoholmottagningar () föreslår att man inrättar ett behandlingsråd för stöd åt personalen i strategiska behandlingsfrågor. Inte i första hand för att diskutera enskilda klienter utan för mer långsiktiga utbildnings- och utvecklingsfrågor. Ett sådant råd skulle, förutom föreståndare och representanter för den övriga personalen, kunna omfatta forskningskompetenta personer och personer med lång behandlingserfarenhet. menar att den grundutbildning som sker i IKM:s regi kan bidra till splittring av behandlingsinriktningen och osäkerhet om hur verksamheten ska bedrivas, eftersom den förefaller vara ganska begränsad och av projektkaraktär. Personal med låg utbildning kan också ha svårt att sammanställa de olika behandlingsinriktningarna till en meningsfull enhet. anser att lågt och heterogent utbildade personalgrupper riskerar att leda till bristande yrkesidentitet och därmed större osäkerhet i agerandet gentemot klienterna. Institutionsvård en länk i vårdkedjan poängterar att institutionsvistelsen är ett led i en långsiktig förändringsprocess som kräver insatser av och samordning av olika huvudmän. För att bryta en destruktiv utveckling krävs inte bara att institutionsvården, och hälso- och sjukvården samverkar kring gemensamma mål utan också delaktighet och inflytande för den enskilde. pekar även på den betydelse som familj och övrigt nätverk har för individens bemästrande av sina svårigheter. Det innebär att fokus bör flyttas från själva institutionsvistelsen till att gälla individens hela livssituation. (SiS) pekar på socialnämndens övergripande ansvar för såväl unga som missbrukare samt institutionsvården som en länk i en sammanhängande vårdkedja. I denna kedja är eftervårdsinsatserna av avgörande betydelse för vårdens resultat sammantaget. vid konstaterar att rapporten saknar rekommendation att se över "vårdkedjorna" trots att detta enligt utredningen är en av de stora bristerna med SiS verksamhet. anser att det är viktigt att betona eftervårdens betydelse och att det krävs ett nära samarbete mellan ansvarig socialnämnd och institution där ungdomen är placerad för att utslussning och utskrivning ska fungera. i samhället () anser att institutionsvården inte kan ses som en isolerad enhet. För att institutionsvården ska förbättras krävs enligt mening att de unga följs upp även efter avslutad behandling hos SiS. flyttar den unga ofta tillbaka till sin hemkommun efter behandlingen, utan att det finns någon planerad eftervård och uppföljningsstöd. anser att det är mycket viktigt att också tiden efter avslutad behandling innehåller stöd och hjälp till den unga. konstaterar att det saknas en fungerande eftervård till LVM-vården. Den konstaterar att klienter skrivs ut från LVM-hemmet och kommer till i ett mycket dåligt skick och påtända av droger. Den konstaterar även att personer med kombinationen missbruk och psykisk sjukdom har svårt att få en LVM-placering och hamnar mellan stolarna. Det är viktigt att klargöra vad vården ska bestå av och hur eftervården ska se ut, menar . 1.1 Sammanfattning av rapporten 1 2 Revisorernas överväganden 3 2.1 Synpunkter från remissinstanserna 3 2.2 Se över utformningen av LVM 3 2.3 Tydligare styrning av behandling 5 2.4 Implementering av forskningsresultat i praktiken 7 2.5 Uppföljningsbara mål 8 2.6 Uppföljning av resultat 10 2.7 Regeringens krav på resultatredovisning 11 2.8 Sekretesslagen hindrar uppföljning? 2.9 Oberoende tillsyn 14 2.10 Förutsättningar för tillsyn av vårdkvalitet 15 3 Revisorernas förslag 17 Rapport 2002/03:1 Med tvång och god vilja - vad gör ? 1 Granskningens bakgrund och inriktning 30 DEL 1 Myndigheten SiS - bakgrund och presentation 31 2.1 Växlande huvudmannaskap - en kort historik 31 2.2 Varför bildades SiS? 2.3 Förarbete till den nya organisationen 32 2.4 Regeringens proposition 34 3 Lagarna som styr vården av unga och missbrukare 36 3.2 Lagen om vård av unga 37 3.3 Lagen om sluten ungdomsvård 37 3.4 Lagen om vård av missbrukare 38 4.1 Myndighetens uppdrag 40 4.2 SiS organisation 42 4.3 Placering på institutionerna 42 4.4 Institutionerna och personalen 44 4.5 Finansiering och kostnader 46 DEL 2 Kvalitet i behandling 48 5 Vård av unga med sociala problem - forskning och tidigare utförda studier 48 5.1 Institutionerna i samhället 48 5.2 Metoder - vad vet vi om hur de fungerar? Svenska och internationella studier 49 5.3 uppfattning om ungdomsvården 53 5.4 Resultat av SiS ungdomsvård 54 6 SiS ungdomsvård vid tre institutioner 56 6.3 Eleven utanför institutionen 60 6.4 Personal och utbildning 61 7 Vård av missbrukare - forskning och tidigare utförda studier 63 7.1 Institutionerna i samhället 63 7.2 Behandling, motivation och motivationsarbete - vad innebär begreppen? 7.3 Metoder - vad vet vi om hur de fungerar? Svenska och internationella studier 66 7.4 Tidigare studier av SiS missbrukarvård i praktiken 69 7.5 uppfattning om LVM-vården 71 7.6 Resultat av SiS missbrukarvård 71 8 SiS missbrukarvård vid tre institutioner 74 8.2 Motivationsarbete och behandling 75 8.3 Klienten utanför institutionen 77 8.4 Personal och utbildning 78 9 Behandlingsplanering vid SiS institutioner 79 9.1 Granskning av behandlingsplaner i 80 DEL 3 Forskning och utveckling av verksamheten 83 10 Forskning och utveckling 83 10.1 Behov av kunskapsutveckling 83 10.2 Ska myndigheter styra forskning? 10.3 SiS forskning och metodutveckling 85 10.4 Institutionernas uppfattning om SiS forskning och metodutveck- 11 SiS ledning och utveckling av verksamheten 91 11.1 SiS styrning av institutionerna 91 11.2 Stöd till utvecklingsprojekt 93 11.3 Institutionernas uppfattning om SiS ledning och verksamhets-utveckling 94 11.4 Kunskapsspridning inom SiS 101 11.5 Institutionernas uppfattning om kunskapsspridningen inom SiS 102 12 Personalutbildning inom SiS 104 12.1 SiS personalutbildning 104 12.2 Institutionernas uppfattning om SiS personalutbildning 105 DEL 4 Uppföljning och kontroll 108 13 Uppföljning och dokumentation inom SiS 108 13.1 ADAD och DOK 108 13.3 Institutionernas uppföljning 111 13.4 Juridiska hinder för förbättrad uppföljning 112 14.1 Tillsyn i staten 114 14.2 SiS tillsyn 116 14.3 Institutionernas uppfattning om tillsynen 118 15 Revisorernas slutsatser och förslag 122 15.1 En verksamhet med oddsen emot sig 122 15.2 Inget stöd för lagen om vård av missbrukare 122 15.3 Delegerat ansvar för kvalitet i behandlingen 123 15.4 Brister i resultatuppföljning 125 15.5 Intern kontroll med begränsat fokus 127 Lagar och förordningar 133 Bilaga 1 Frågeformulär för granskning av behandlingsplaner i 134 Bilaga 2 Enkät till chefer för om SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn 136 Bilaga 3 Enkät till chefer för om SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn 141 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /03:1 147 2 Synpunkter på granskningen 147 3 Översyn av utformningen av LVM 148 4 SiS ansvar för behandlingens inriktning, innehåll och kvalitet 149 4.1 Tydligare styrning av behandling 149 4.2 Implementering av forskningsresultat i praktiken 151 5 Brister i resultatuppföljning 153 5.1 Uppföljningsbara mål 153 5.2 Uppföljning av resultat 154 5.3 Regeringens krav på resultatredovisning 156 5.4 Sekretesslagen hindrar uppföljning 156 6.1 Oberoende tillsyn 158 6.2 Förutsättningar för tillsyn av vårdkvalitet 160 7 Övriga synpunkter från remissinstanserna 160 7.1 Utbildning och behandlingspersonal 160 7.2 Institutionsvård en länk i vårdkedjan 161 Tillsynens kvantitativa omfattning finns redovisad som antal genomförda tillsynsbesök, antal mottagna anmälningar mot verksamheten, etc. I redovisningen uppger SiS att brister har påtalats gällande institutionernas akt- och dokumentationshantering, arbets- och delegationsordningar samt journalföring. Vilka åtgärder som har vidtagits till följd av anmärkningarna framgår inte av redovisningen. Vård av en klient på LVM-institution , vilket är den genomsnittliga vårdtiden, kostar skattebetalarna . Förslag till plan för uppföljning och redovisning av verksamheten vid , dnr. föreslog även granskning av frågorna om vårdutbudet är väl differentierat och om adekvat vård kan erbjudas till de mest utsatta grupperna. Revisorerna beslutade att inte granska dessa frågor eftersom en granskning med den inriktningen genomförts av . (RRV 2002:13). 1992/93:61, , s. 8-9. 1992/93:61, s. 10. Utredningen angav att inom missbrukarvården (IKM), skulle bistå huvudmannen på konsultbasis med planering och genomförande av personalutbildningar. 1992/93:SoU10, rskr. 1992/93:106. för ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård, 1993. SOU 1987:22, s. 352. SiS använder sig av termen avskiljning i stället för isolering. 27 § LVM innebär att en klient så snart det är möjligt ska få vistas utanför LVM-hemmet eller ges vård i en annan form. Om klienten avviker eller återfaller i missbruk kan dock han eller hon återföras till LVM-hemmet. Det är vanligt att en klient placeras enligt 27 § vid upprepade tillfällen under LVM-periodens . Regleringsbrev för avseende . Lagen om sluten ungdomsvård (LSU) infördes och innebär att ungdomar mellan som begår allvarliga brott ska dömas till sluten ungdomsvård i stället för fängelse. Intervju med , och , , samt med Per , SiS, . Intervju med och , , . Lagen om sluten ungdomsvård (LSU) infördes och innebär att ungdomar mellan som begår allvarliga brott kan dömas till ungdomsvård i stället för fängelse. Vården bedrivs vid SiS ungdomshem. Mer om DOK och ADAD i kapitel 13. tillgodosågs närhetsprincipen vid av samtliga inskrivningar inom ungdomsvården. I praktiken kan dock andelen vara högre beroende på att kriteriet för närhet bygger på region och inte avstånd mellan hemkommun och institution. Intervju med , chef för placeringsenheten och , handläggare, . SiS 2002 a. Behandlingstider förekommer på specialinstitutioner för psykiskt sjuka och på skolhem där strävan är att eleven ska fullgöra sin skolplikt. Det finns cirka sex sådana institutioner. Uppgiften kommer från , chef för placeringsenheten, . En mer exakt uppgift om genomsnittlig behandlingstid är tidskrävande att ta fram och bedömdes inte som nödvändig för granskningens syfte. hade myndigheten 2 436 årsarbetskrafter. SiS 2001 a. SiS 2002 a. Enligt uppgifter från revisorernas enkät som institutionscheferna besvarat. Mer om enkäten i kapitel 10.4. Enkäten till LVU-cheferna finns i bilaga 2 och till LVM-cheferna i bilaga 3. SiS 2002 b. SiS 2002 a. Kostnad för fakturerat vårddygn. Dygnskostnad per fastställd plats var inom och inom . Det är institutionens totala kostnader utslaget på antalet fastställda platser och . Kostnaden per fakturerat vårddygn är institutionens totala kostnader utslaget på antalet belagda platser och dygn. Eftersom alla fastställda platser inte är belagda under årets alla dygn (beläggningen är ) blir dygnskostnaden per fakturerat, belagt dygn högre än dygnskostnaden per fastställd plats. SiS 2002 a. Sallnäs, 2000. Sallnäs anser dock att man kan skönja en viss svängning och hänvisar till inom SiS. ADAD är ett utvärderings- och dokumentationssystem som används på SiS ungdomshem. Information samlas in genom intervjuer med ungdomarna vid inskrivning, utskrivning och efter behandling. Informationen ska vara ett underlag för planering och metodutveckling på både institutionsnivå och central nivå. står för Adolescent Drug Abuse Diagnosis. Omhändertagande med placering i familjehem eller på institution, frivilligt eller med tvång. SOU 2001:79, s. 116. Armelius och , 1996, s. 308- 310. och , 1996, s. 360. Daleflod, 1996, s. 432. , 1998, s. 241. Armelius och , 1996, s. 275. Telefonsamtal med , docent i socialt arbete, , . Armelius och , 1996, s. 307. Daleflod, 1996, s. 424. , , 2002. , 2002, s. 202. SiS 1998 b, s. 21. Psykodynamiskt inriktad behandling är präglad av psykoanalytisk tradition, där människans handlingar i princip betraktas som meningsfulla och förståeliga. SiS 1996, s. 13- 14. , 2002, s. 152. Miljöterapi är ett mångtydigt begrepp och inte tydligt kopplat till psykodynamiska teorier. , 1998, s. 316. Betydelsen av behandlingsintegritet framhålls både i forskning som SiS publicerat (SiS 1998:3, s. 23 och SiS 1996, s. 430) och i den norska kunskapssammanställningen (2002). Placeringsformer som förekommer är familjehem (fosterhem), offentliga HVB (hem för vård eller boende), enskilda HVB och §12-hem. , Sallnäs och Kyhle , 2001. , Sallnäs och Kyhle , 2001, s. 196. SiS 2001 d. , 1998, s. 244. Sallnäs, 2000, s. 143- 151. SiS 1997 c, s. 2. SiS 2000 b, s. 15. , 1998, s. 250- 254. SiS 2000 b, s. 43. SiS 2000 b. , 1998, s. 308. Telefonsamtal med Sallnäs, . , 1998, s. 166. Daleflod, 1996, s. 425. , 1998, s. 306. Kinnunen, 1994, s. 33. Letho, 1994, s. 28. , 1996, s. 321. och , 1990. , 1996, s. 361. Lehto, 1994, s. 17. Ibid., s. 28. Telefonsamtal med , . SOU 2001:79, s. 118. , m.fl., 2000. , m.fl., 2000, s. 112. och , 1999. AA står för föreningen , vars verksamhet bygger på den s.k Minnesotamodellen. Där tillämpas ett 12-stegsprogram. och , 1999. Billinger, 2000, s. 195. och , 1999. SiS 1998 a, s. 44. Telefonsamtal med , . Billinger, 2000. Billinger, 2000, s. 201. Billinger, 2000, s. 207. Billinger, 2000, s. 209. och , 1999. Dessa teoretiska modeller är Motivational Interviewing (och , 1991) och den "transteoretiska modellen för förändringsprocesser" (Prochaska och DiClemente, 1984). SiS 1998 a. SiS 1998 a, s. 31- 32. SiS 2000 a, s. 5. , 2001, s.39. , 2001, s. 41- 44. , 1996, s. 339. Män med varierande missbruksproblematik och stort omvårdnadsbehov. Yngre kvinnor som är psykiskt störda narkotika- eller blandmissbrukare. SiS 2000 a. SiS 2002 c. SiS 2002 e. Enligt SiS hemsida är miljöterapi en psykodynamisk metod, men det framkommer inte i diskussionen på institutionerna. Kognitiv terapi omfattar både psykologiska och pedagogiska inslag, som element av social färdighetsträning. Den lägger tonvikten vid utveckling av förmågan att tänka realistiskt och analyserande. Syftet är att öka klientens handlingsmöjligheter och höja upplevelsernas emotionella kvalitet. (Definition hämtad från SiS hemsida.) Psykodynamisk psykologi är präglad av psykoanalytisk tradition. Människan styrs till stor del av psykiska krafter av omedveten natur. Dessa krafter förklaras av individens tidiga utvecklingshistoria. Individens handlingar betraktas som meningsfulla och förståeliga. (Definition hämtad från SiS hemsida.) Enligt 27 § LVM ska den intagna så snart det är möjligt med hänsyn till den planerade vården överflyttas till vård utanför LVM-institutionen. Om vården inte kan genomföras som planerat utanför LVM-institutionen (t.ex. om klienten avviker eller återfaller i missbruk) kan klienten återföras tillbaka till institutionen. SiS 1997 a och b. Vissa händelser vid institutionerna ska registreras med datum, tidpunkt, vem som fattar beslut, m.m. Det gäller t.ex. om en klient avviker, intagning, kroppsvisitation och permission. Telefonsamtal med , . Telefonsamtal med , . Frågeformuläret som fyllts i för varje granskad behandlingsplan finns i Bilaga 1. Fyra LVU-institutioner var akut- eller utredningsinstitutioner och hade därför inga behandlingsplaner upprättade. var nystartad och hade vid granskningen ännu inte börjat behandla elever. Behandlingsplan i saknas för 153 personer som varit intagna på LVU-institution i en månad eller mer och för 56 personer som varit intagna på LVM-institution i en månad eller mer. Det innebär att totalt av de 631 intagna saknar behandlingsplan, trots att de varit intagna i en månad eller mer. 4 behandlingsplaner av totalt 357 innehöll alla delar av den information som enligt SiS ska finnas i en plan. I tabellen framgår hur stor andel av dessa planer som innehöll information på olika områden. 2000/01:80, bet. 2000/01:SoU18. 2001/02:91, s. 70. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:193. 1998/99:94. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9. SOU 1996:29, s. 167. 1996:97:5, bet. 1996/97:UbU3. Telefonsamtal med , . Intervju med , . SiS 2002 a. Forskarna i rådet kan också ansöka om medel, men de som bedöms vara jäviga får ej bedöma ansökningar. Reglerna är desamma som för forskningsråden, t.ex. FAS. Intervju med , . Intervju med , . Mer information om dessa system i kapitel 13. Intervju med , . hänvisar till Vård av unga med sociala problem - en kunskapsöversikt, SiS, 1996, Behandling inom sluten ungdomsvård, SiS 1998:3, Serious violent juvenile offenders, , Loeber, Vägvalet, Den Narkotikapolitiska utmaningen, SOU 2000:126, Behandling av alkohol- och narkotikaproblem, SBU 2001, etc. LVM-hemmens uppgift är inte att behandla missbrukare, men kunskap om vilken behandling som fungerar är ändå nödvändig, enligt . Det finns även viss kunskap om hur motivationsarbete bör bedrivas för att man ska uppnå positiva resultat. Mer information om de besökta institutionerna finns i kapitel 6 respektive 8. Enkäten gäller institutionschefernas uppfattning om SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn. Den skickades till 33 LVU-chefer och 14 LVM-chefer. 2 av de 33 LVU-institutionerna hade ingen behandlingsverksamhet, utan gjorde endast utredningar och akuta omhändertaganden. Eftersom en stor del av frågorna rör behandlingsarbete ville de inte svara på enkäten. Antalet LVU-institutioner har sedan granskningens början utökats till 34. Enkäten till LVU-cheferna finns i Bilaga 2 och enkäten till LVM-cheferna finns i Bilaga 3. Intervju med och , . Intervju med och , . Råd och riktlinjer av detta slag finns för skadeståndstalan, att ta emot gåva, visitation av bostadsrum, delegation av intitutionschefs beslutanderätt, sluten ungdomsvård, beslut om vägran att lämna ut allmän handling, klient som kallas till försvarstjänstgöring, användning av internet och extern e-post inom SiS, när andra myndigheter gör tillsyn hos SiS, att undersöka anställningssökandes brottslighet och för sekretessen mellan SiS och vid verkställighet av sluten ungdomsvård. SiS 2001a, s. 80. SiS 2002 a. Intervju med dåvarande FoU-chef, , . Mer om de besökta institutionerna i kapitlen 6 och 8 och om enkäten i kapitel 10.4. Enkäten finns i sin helhet i bilagorna 2 och 3. Chefen för denna institution vill dock framhålla att institutionschefen fungerar som en samordnare av ett gemensamt utvecklingsarbete, där i stort sett alla har en möjlighet att medverka och aktivt delta. Transaktionsanalys för missbrukande ungdomar, program mot kriminalitet och familjearbete. Intervju med , . Intervjuer på sex institutioner samt en enkätundersökning till samtliga institutionschefer ligger till grund för avsnittet. Mer om de besökta institutionerna i kapitel 6 och mer om enkäten i kapitel 10.4. Enkäten finns i sin helhet i bilaga 2. IKM står för inom ungdoms- och missbrukarvården. Institutet finns vid och finansieras inom ramen för SiS anslag. SiS 2001 a, s. 81. Avsnittet bygger på intervjuer vid sex institutioner och på resultatet av en enkätundersökning till samtliga institutionschefer. Intervju med , . 1998 intervjuades av de inskrivna ungdomarna och 1999 , SiS 2001 b och SiS 2002 aa. Några av dessa forskningsrapporter presenteras i kapitel 5.4 och 7.6 om resultatet av SiS institutionsvård. I ADAD innebär det att förekomst av insatser avseende t.ex. skola, psykisk hälsa, brottslighet och alkohol registreras. Det framgår inte vad insatsen bestått av. I DOK innebär det att förekomst av olika insatser registreras, t.ex. individuella samtal av förändrande karaktär, individuella samtal av stödjande karaktär, somatisk vård, socialfärdighetsträning. För vissa delar i DOK registreras även hur och var insatsen gjorts. Resultaten av socialtjänstenkäten sammanfattas i kapitel 5 respektive 7. SiS 2001 d. SiS 2002 b. SiS 1998 a. SiS 2001 d. Intervju med , . Mer om de besökta LVU-institutionerna i kapitel 6. Mer om de besökta LVM-institutionerna i kapitel 8. I DOK finns uppgifter om den planerade fortsatta vården efter att LVM avskrivs. Där finns inga uppgifter om i vilken utsträckning klienterna påbörjar den planerade behandlingen efter att LVM är avskrivet. Uppgifter från DOK finns , och kommer uppgifter från DOK . En planerad fortsatt behandling efter LVM finns för av dem som är registrerade i DOK. Denna information bygger på ett telefonsamtal med , DOK-ansvarig på SiS, . Sekretesslag (1980:100) 7 kap. 4 §. Sekretesslag (1980:100) 14 kap. 1 §. Sekretesslag (1980:100) 7 kap. 4 §, tredje stycket. Sekretesslag (1980:100) 9 kap. 4 §. Sekretessförordning (1980:657) 3 §. Telefonsamtal med , . SOU 2002:14, s. 147-149. SOU 2002:14, s. 162-163, 153. SOU 2002:14, s. 144-145. SOU 2002:14, s. 127-128. SiS 2002 d. Intervju med och , . revisorer, 1994. I första hand LVU, LVM och socialtjänstlagen. Se kapitel 3 för mer information om dessa lagar. Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . SiS 2001 a, s. 76. Intervjuer vid sex institutioner samt en enkätundersökning ligger till grund för avsnittet. Mer om de besökta institutionerna i kapitel 6 respektive 8, och om enkäten i kapitel 10.4. Enkäten i sin helhet finns i Bilaga 2 respektive 3. Att klienter ofta placeras i öppna behandlingsformer enligt 27 § LVM för att sedan återföras till institutionen , tyder på begränsad effekt av motivationsarbetet. En annan indikator på LVM-vårdens begränsade framgång är att många missbrukare vårdas enligt LVM vid ett stort antal tillfällen. Uppgifter från skyddas av en svagare sekretess. Där är huvudregeln offentlighet, men med vissa undantag. Förslag till plan för uppföljning och redovisning av verksamheten vid , dnr 120-491-2002. Sammanfattning: Staten tog över ansvaret för tvångsvården av unga med sociala problem och av missbrukare 1993, då bildades. Kommuner och landsting hade tidigare ansvarat för vården. Syftet med förstatligandet var att skapa ett mer differentierat vårdutbud och adekvat vård till de mest utsatta grupperna. Man ville även åstadkomma en bättre överblick över vården. beslöt att den nya myndigheten bl.a. skulle följa upp resultatet av vården, kontrollera verksamheten, ansvara för personalutbildning och metodutveckling samt bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. En organisation skulle ha det samlade ansvaret för utbildning, forskning och utveckling av vården. Institutionerna skulle ansvara för planering av den omedelbara vården och vårdinnehållet. Sammanfattning: Socialtjänstlagen anger att alla socialnämndens insatser ska vara av god kvalitet. Lagen omfattar vården som bedrivs på SiS institutioner för ungdomar och missbrukare. Lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) innebär att missbrukare kan omhändertas mot deras vilja.