frsrdg · GQ04RR21 · 2003-01-01 00:00:00 — Utfall av anslag som innefattar statsbidrag till kommuner och landsting 2001 Procentuell andel Utfall av anslag som innefattar statsbidrag till kommuner Procentuell andel Generellt statsbidrag exkl. momsavgift 48,8 55 41 75 Specialdestinerat statsbidrag 40,1 45 13,6 25 Summa 88,9 100 54,6 100 Källa: Statskontoret och Uppgifterna i tabell 12 kan jämföras vad gäller den procentuella fördelningen mellan det generella statsbidraget och specialdestinerade statsbidrag. Av jämförelsen framgår att det generella statsbidraget för hela sektorn uppgick till av de samlade bidragen. För kommuner var motsvarande andel av samtliga bidrag. I kommuner och landsting svarade de specialdestinerade statsbidrag statsbidragen för av bidragen. För kommunerna uppgick de specialdestinerade statsbidragen till av bidragen. Brister i den ekonomiska statistiken över offentliga finanser och offentlig konsumtion har uppmärksammats i betänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34), se avsnitt 2.2. Revisorerna har under denna granskning uppmärksammat flera problem med de statistikansvariga myndigheternas redovisning av statsbidrag till kommuner och landsting. har redovisat att man gör en årlig avstämning mellan de bidrag som kommuner och landsting uppger att de har fått och statens utbetalningar. Enligt brukar överensstämmelsen vara godtagbar. har inte redovisat någon uppfattning om statistikens tillförlitlighet. Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har lämnat förslag som syftar till att förbättra och utveckla den ekonomiska statistiken. Förslagen beräknas leda till en kostnadsökning på . redovisning av statsbidrag till kommunerna omfattas av förslagen. Utredaren föreslår att kommunräkenskaperna ska publiceras snabbare. Större delar av statistiken ska bli kostnadsfri. uppger att det saknas en metod för att uppskatta nationalräkenskapernas tillförlitlighet. Syftet med nationalräkenskaperna är att sammanfatta och beskriva landets ekonomiska aktiviteter och utveckling. Nationalräkenskaperna består därför av en betydande mängd ekonomisk information. Räkenskapssammandragets uppgifter omfattar kommunernas ekonomi, nuläge och utveckling. uppger att kvaliteten på de aggregerade uppgifterna är bra men att kvaliteten kan vara lägre när det gäller uppgifter om enskilda kommuner. har i en skrivelse till revisorerna kommenterat tillförlitligheten i nationalräkenskapernas och räkenskapssammandragets uppgifter om den kommunala sektorn. redovisar att man genomför en årlig avstämning mellan de bidrag som kommuner och landsting uppger att de har tagit emot och de statsbidrag staten utbetalar. Enligt brukar överensstämmelsen vara godtagbar för kommunsektorn, dvs. för kommuner och lansting tillsammans. har inte redovisat någon bedömning av kvaliteten på uppgifterna. I en skrivelse till revisorerna framför verket att man är medveten om att det är svårt att få fram ett enhetligt siffermaterial om statsbidrag till kommuner och landsting. har beklagat detta förhållande. Myndigheterna har dock under revisorernas granskning inlett ett samarbete i syfte att förbättra jämförbarheten mellan olika statistik--uppgifter. Förslag från utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken Inom Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har en särskild rapport om beräkningsrutiner för nationalräkenskaperna tagits fram. Rapporten ska finnas tillgänglig på hemsida. Enligt utredningen ska den löpande uppdateras av . Utredningen lämnar också förslag om ny statistik och åtgärder för att förbättra befintlig statistik inom olika områden. Förslagen beräknas leda till en kostnadsökning på . De bedöms motsvara 80-90 årsarbetskrafter, varav ca 20 föreslås bli direkt knutna till nationalräkenskaperna. Exempel på förslag som främst rör den offentliga sektorn är att underlaget för att beräkna statlig konsumtion i nationalräkenskaperna bör förbättras officiell statistik över den offentliga sektorns finanser enligt Internationella valutafondens manual bör utvecklas statistik över de offentligt finansierade tjänsterna bör utvecklas en samlad statistik över utvecklingen av den offentliga sektorn bör utvecklas och redovisas i årliga rapporter. Utredningen lämnar två förslag som direkt berör redovisning av kommunräkenskaperna. Statistiken ska dels publiceras snabbare, dels bli kostnadsfri i ökad omfattning. Dessa förslag bedöms leda till en kostnadsökning på . Utredningen föreslår dock inga åtgärder för att förbättra möjligheterna att jämföra olika statistikuppgifter om statsbidrag till kommuner och landsting. Revisorernas överväganden och förslag Revisorerna menar att regeringen tillsammans med statistikansvariga myndigheter har ett stort ansvar för att redovisningen av statsbidrag till kommuner blir så tydlig att statistiken kan användas även av dem som inte är specialister på området. Det gäller särskilt eftersom ekonomisk statistik används som beslutsunderlag i alltfler sammanhang. Betydelsen av ekonomisk statistik Betydelsen av ekonomisk statistik av god kvalitet har ökat. Flera mål för den ekonomiska politiken anges i kvantitativa termer både nationellt och inom EU. Kvaliteten på det statistiska underlaget har stor betydelse för beslutsfattare på olika nivåer. Statistikanvändare har uppmärksammat att det finns brister i statistiken över den offentliga sektorns finanser och offentlig konsumtion. Det gäller bl.a. tillförlitlighet, avsaknad av tidsserier, problem med olika definitioner och bristande jämförelse mellan olika statistikprodukter. I granskningen har framkommit att det finns olika uppfattningar om tillförlitligheten i statistik som avser statsbidrag eller transfereringar till kommuner och landsting. har redovisat till revisorerna att överensstämmelsen mellan olika uppgifter om transfereringar till kommuner och landsting brukar vara godtagbar. har däremot i underlag till Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken pekat på att uppgifter i nationalräkenskaperna om den kommunala sektorn är osäkra. Revisorerna menar att uppgifterna om den offentliga finansieringen och offentlig konsumtion är särskilt betydelsefulla. har i ett internationellt perspektiv en stor offentlig sektor. En betydande del av offentligt finansierad verksamhet utförs av kommuner och landsting. Regeringen bör definiera begreppet statsbidrag Statsbidrag redovisas i officiell statistik och offentligt tryck på skilda sätt. ingår utjämningsbidrag till kommuner och landsting, dvs. ett bidrag som finansieras med en avgift som övriga kommuner och landsting erlägger. redovisas uppgifter om statsbidragen sammanlagt för kommuner och landsting. fördelas redovisningen på generella och specialdestinerade statsbidrag. Vad som ingår i olika redovisningar är vanligtvis oklart. Det är även oklart vad ett statsbidrag är, eftersom det saknas en entydig definition av begreppet. Statsbidrag används dock som begrepp i gällande lagar, författningar och officiell statistik. Sammantaget innebär dessa oklarheter att begreppet statsbidrag används på olika sätt av myndigheter som fördelar statsbidrag till kommuner och landsting respektive som redovisar myndigheternas uppgifter. (räkenskapssammandraget) anser att oklarheter om hur statsbidrag ska definieras försvårar redvisningen av uppgifter. I övrig statistik från (nationalräkenskaperna) används begreppet transfereringar mellan stat och kommun. Nationalräkenskapernas uppgifter om transfereringar används även synonymt med statsbidrag. På förfrågan från revisorerna har redovisat uppgifter från nationalräkenskaperna om transfereringar till kommuner och landsting. Enligt revisorernas mening skulle redovisningen av statsbidrag till kommuner och landsting underlättas och bli tydligare om begreppet statsbidrag definierades. Bidrag som utgår till kommuner och landsting men som inte betraktas som statsbidrag behöver särskilt anges och förklaras. Regeringen bör därför definiera begreppet statsbidrag. Regeringen bör tydliggöra myndigheternas ansvar På grundval av lagen (2001:99) om den officiella statistiken har regeringen utfärdat förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Av förordningen framgår att och är statistikansvariga myndigheter för uppgifter som innefattar statsbidrag eller transfereringar till kommuner och landsting. är ansvarig för nationalräkenskaperna och räkenskapssammandraget. Enligt sin instruktion (1988:137) ska även särskilt svara för samordningen av den statliga statistikproduktionen. är ansvarigt för utfallet av statsbudgeten. Statistikansvariga myndigheter beslutar om statistikens innehåll och omfattning om inte något annat följer av ett beslut från reger-ingen. Något sådant beslut har inte regeringen fattat vad gäller statistik som innefattar statsbidrag till kommuner och landsting. Regeringen har i instruktion för (1998:417) särskilt angivit att ska samarbeta med om prognoser och därvid förklara skillnaden mellan verkens prognoser. Motsvarande krav på samarbete saknas vad gäller annan redovisning. Revisorerna anser att regeringen bör ställa krav på samverkan mellan statistikansvariga myndigheter vad gäller redovisning av statistik som omfattar offentligt finansierad verksamhet. Ett sådant samarbete har samt ansvariga för nationalräkenskaperna och räkenskapssammandraget inlett under revisorernas granskning. Det är viktigt att samarbetet fortsätter och att resultatet av samarbetet avspeglas i stati---stiken. har revisorerna funnit att det är oklart vilken myndighet som ansvarar för uppgifter i nationalräkenskaperna. ska enligt sin instruktion sammanställa och beräkna statens totala inkomster och utgifter i nationalräkenskapstermer. och har uppgivit att genomför merparten av de korrigeringar som krävs för nationalräkenskapernas behov. Under granskningen har det dock visat sig att gör flera beräkningar som inte överensstämmer med varandra. Varken eller har kunnat förklara varför uppgifterna inte stämmer. Vem som har det slutliga ansvaret för uppgifter i nationalräkenskaperna framstår som oklart. EU-bidrag är en av de uppgifter som enligt om det europeiska nationalräkenskapssystemet ska exkluderas i nationalräkenskaperna. På grundval av redovisning av de specialdestinerade statsbidragen har revisorerna identifierat ett antal anslag som innehåller EU-bidrag. Dessa anslag uppgick till . Av nationalräkenskapernas redovisning till revisorerna framgår inte att EU-bidragen har dragits bort. Hur uppgifter om EU-bidrag har hanterats i redovisningen från nationalräkenskaperna är således oklart. Enligt revisorernas mening bör regeringen tydliggöra vem som är ansvarig för uppgifter i nationalräkenskaperna. Regeringen och statistikansvariga myndigheter bör tydliggöra vad som ingår i redovisningen Under granskningen har revisorerna funnit att det råder betydande oklarheter om vad som ingår i redovisningen av det generella statsbidraget. Enligt lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting fördelas statsbidrag med ett enhetligt belopp per invånare. Till kommuner fördelas därutöver ett generellt åldersbaserat statsbidrag med ett enhetligt belopp per invånare inom vissa åldersgrupper. Tydliga regler för bidragsgivningen har emellertid resulterat i otydliga redovisningar av vilka bidrag som har utbetalats. Reger-ingens uppgifter i budgetpropositioner har liksom och redovisningar av det generella statsbidraget även innefattat kommunernas inbetalningar till mervärdesskattesystemet, det s.k. kommunkontosystemet. Detsamma har gällt räkenskapssammandrag samt olika redogörelser för landstingens inbetalningar. Kommunkontosystemet byggde på att kommuner och landsting själva skulle finansiera systemet genom att de betalade in avgifter som skulle täcka utbetalningarna från systemet. Av regeringens och myndigheternas uppgifter om det generella statsbidraget har inte framgått att inbetalningarna till mervärdesskattekonton har ingått i redovisningen. I viss mån framgår inbetalningarna av räkenskapssammandrag. I räkenskapssammandragets officiella statistisk redovisas att avdrag har gjorts för skattekostnader. Det framgår däremot inte att skattekostnader består av inbetalningar till mervärdesskattekontot. Beroende på hur inbetalningarna till mervärdesskattekontot redovisas erhålls olika slutsatser om utvecklingen av det generella statsbidraget till kommunerna. Om kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot exkluderas förefaller det generella statsbidraget ha minskat . Statistiken från och visar en annan bild, nämligen en ökning av det generella statsbidraget. Oavsett hur inbetalningar till mervärdesskattekontot behandlas överensstämmer inte uppgifterna från de olika uppgiftslämnarna vad gäller det generella statsbidraget. De stora skillnaderna mellan olika uppgifter gör att regeringen har haft alternativa uppgifter att tillgå som beslutsunderlag. Olika beslut har kunnat motiveras med olika uppgifter med samma benämning. har analyser av statens bidragsgivning till kommunerna försvårats. Statsbidrag är ett viktigt ekonomiskt styrmedel som staten använder gentemot kommuner och landsting. En analys av statens bidragsgivning till kommuner och landsting förutsätter en tydlig redovisning av statsbidragen. Revisorerna anser att både det generella statsbidraget och utjämningsbidraget bör redovisas särskilt för kommuner respektive landsting. Syftet bör vara att förse med ett gott beslutsunderlag och att underlätta olika typer av analyser. Av regeringens och statistikansvariga myndigheters redovisningar bör framgå vad som ingår i uppgifter om det generella statsbidraget. Den reglering av det generella statsbidraget som beror på mervärdesskatt bör redovisas särskilt. Uppgifter om tidigare års inbetalningar till landstingens och kommunernas mervärdesskattekonton bör också redovisas. Regeringen bör redovisa de specialdestinerade statsbidragen I budgetpropositionerna saknas en samlad redovisning av de specialdestinerade statsbidragen. Specialdestinerade statsbidrag redovisas under olika anslag inom de flesta utgiftsområden. Ett anslag kan innehålla flera specialdestinerade statsbidrag. redovisar specialdestinerade statsbidrag till kommuner och landsting tillsammans. (räkenskapssammandraget) har till revisorerna redovisat både specialdestinerade statsbidrag och övriga bidrag till kommuner. Hur de övriga bidragen ska betraktas är oklart. Statskontoret har på uppdrag av (Fi 2001:14) kartlagt och analyserat statsbidragsgivningen till kommuner och landsting. Kartläggningen har grundats på en genomgång av budgetpropositioner och regleringsbrev för budgetåren 1993/94, 1997 och 2001. Underlaget har kompletterats med intervjuer med ett 100-tal personer vid ett 50-tal myndigheter. Statskontoret har bl.a. konstaterat att det 2001 fanns 72 anslag som saknade avsatta medel till kommuner och landsting men där utbetalningar till kommunsektorn ändå hade registrerats. Dessa utbetalningar uppgick till 2001. Av anslagens rubricering och ändamål framgick inte att medel skulle överföras till kommuner och landsting. Revisorerna anser att det behövs en samlad överblick över vilka specialdestinerade statsbidrag som betalas till kommuner och landsting. Som det nu är krävs det en genomgång av både budgetpropositioner och regleringsbrev för att få kunskap om vilka dessa bidrag är. Regeringen behöver därför redovisa de specialdestinerade statsbidragen i ett sammanhang. Regeringen bör samlat redovisa vilka bidrag som kommuner och landsting kan få del av. Redovisningen bör omfatta uppgifter om huruvida alla eller vissa kommuner har rätt till bidrag vilka villkor som ska uppfyllas för att få bidrag huruvida ansökan ska lämnas, eller om bidraget ska rekvireras vem som disponerar anslaget vilka kriterier eller beräkningsunderlag som tillämpas. Syftet bör vara att tydliggöra för , kommuner och landsting vilka anslag som innehåller bidrag till kommuner eller landsting. Enligt regeringen är den grundläggande principen för statsbidragsgivningen till kommuner och landsting att bidragen ska ges som generella statsbidrag även om specialdestinerade statsbidrag kan vara motiverade i vissa fall. Regeringen har dock aldrig redovisat den faktiska fördelningen på generella respektive specialdestinerade statsbidrag. På grundval av underlag från Statskontoret har revisorerna beräknat att av bidragen till kommuner och landsting har utgjorts av specialdestinerade statsbidrag. De statistikansvariga myndigheterna bör förklara skillnader mellan olika uppgifter Under revisorernas granskning har det framkommit att de uppgifter som finns i officiell statistik från de statistikansvariga myndigheterna inte överensstämmer. Detta är inte så märkligt eftersom skilda typer av statistik är framtagna för olika syften. Uppgifter hämtas också från olika källor. Det kan också var en fördel att statistik belyser olika förhållanden. Problemen uppstår när statistik som till synes belyser samma sak inte förklaras och eventuella bearbetningar inte framgår. Det finns då en påtaglig risk för att statistikanvändare och beslutsfattare missförstår och drar felaktiga slutsatser av statistiken. har framhållit att en tillförlitlig statistik måste bygga på "en obruten kedja", där information samlas in och förs vidare på ett systematiskt och genomtänkt sätt. Olika bearbetningar av de underlag som har använts ska kunna följas. Det är viktigt att övergångarna mellan olika beräkningsled är otvetydiga och klara. bedömer att detta är särskilt viktigt om olika resultatmått, som statens budgetsaldo och den kommunala sektorns resultatmått, ska kunna jämföras. Revisorerna delar denna bedömning och anser att regeringen bör ge statistikansvariga myndigheter i uppdrag att regelmässigt förklara hur olika uppgifter har räknats fram. , rapport 2001:9, 2000 , skrivelse dnr 65-136/2002 , Ekonomisk styrning - en handledning för verksamhet och budgetberedning, Regeringsbeslut 43, Fi2002/4769 , rapport 2001:6, Kommunkontosystemet - en kartläggning revisorer, skrivelse dnr 2002:10(4) SOU 1991:98, ekonomi i samhällsekonomisk balans -statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya samarbetsformer SOU 2001:34, Behovet av ekonomisk statistik SOU 2002:118, Beräkningsrutiner för nationalräkenskaperna, Bilaga 3 till slutbetänkandet från Utredningen om översynen av den ekonomiska statistiken SOU 2002:118, Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken, slutbetänkande från utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken , skrivelse dnr 2002/271 , officiella statistik, Statistiska meddelanden OE 25 Statskontoret, rapport 2003:5, Statsbidrag till kommuner och landsting - en kartläggning och analys Regleringar enligt finansieringsprincipen som omfattar kommuner och landsting, Kommuner 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Elever i specialskolor -6 -6 -6 Assistansersättning 800 800 800 Ändrade regler i systemet för återbetalning av viss mervärdesskatt -30 -30 -30 Unga lagöverträdare 8 8 8 Lärarpensioner 100 260 440 550 210 410 Vårdnad, umgänge och boende 12 8 8 Kommunala mervärdesskattesystemet -15 -15 -15 Förbrukningsartiklar inkontinens 63 63 63 Stat-kyrka- reform -12 -12 -12 Vårdnad, umgänge, boende -4 -4 -4 Vårdartjänster 25 25 25 Assistansersättning -189 -189 -189 Höjning av avgift för elever i specialskolor 22 43 43 Ökad undervisningstid i gymnasieskolan 110 110 110 Förskola för barn till arbetslösa 300 300 300 Förskola för barn till föräldralediga 200 200 200 Förbehållsbelopp 650 650 650 Äldreförsörjningsstöd -305 -305 Rätt till barnomsorg för barn till föräldralediga /arbetslösa 350 350 350 Allmän förskola 1200 1200 Nettobudgetering av specialskolor 21 21 21 Maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen 125 125 125 Förbehållsbelopp inom äldre och handikappomsorgen 650 650 650 Kommunkontosystemet -22003 -22003 Överföring till UO 2 för RSV:s kostnader för kommunkonto-systemet -2 -2 Kompensation för ökade kostnader för nyrekryteringsbidrag för vuxna 20 20 Landsting 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Kostnadsfritt insulin 30 30 30 Artiklar inkontinens 63 63 63 Överföring av avgiftsintäkter för sjukvård -400 -400 -400 Förstatligande av vårdhögskolorna -1420 -1420 -1420 Källa: Budgetpropositioner och vårpropositioner 1997-2003 Antal anslag som innehåller bidrag till kommuner och landsting /94 2001 1997 1993/94 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid 17 16 13 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg 16 14 10 16, Utbildning och universitetsforskning 16 12 2 8, Invandrare och flyktingar 8 4 4 19, Regional utjämning och utveckling 8 3 2 20, Allmän miljö- och naturvård 8 6 6 21, Energi 8 3 2 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 7 5 2 6, Totalförsvar 6 5 5 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjn. och byggande 6 3 1 22, Kommunikationer 5 3 3 24, Näringsliv 5 3 2 13, Arbetsmarknad 4 3 2 25, Allmänna bidrag till kommuner 3 3 0 1, 2 2 2 7, Internationellt bistånd 2 2 2 15, Studiestöd 2 1 0 4, Rättsväsendet 1 1 1 5, Internationell samverkan 1 1 1 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 1 1 14, Arbetsliv 1 1 1 Summa ESV:s redovisning av specialdestinerade statsbidrag , 1996 1998 2000 Kommunersättning vid flyktingmottagande 2 361 2 060 1 940 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 2 088 1 446 920 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1 017 1 276 1 249 Ersättning för klinisk utbildning och forskning 640 654 672 Räntebidrag 586 289 145 Europeiska socialfonden 30 309 368 Särskilda insatser på skolområdet 210 241 255 Utveckling av skolväsendet och barnomsorg 23 35 101 Funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst1 5 187 134 Statsbidrag till vårdartjänst 59 42 50 Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård 2 38 51 51 Kommunikationsforskningsberedningen 29 35 1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet 25 21 16 20 16 12 Bidrag till regionala museer 16 16 9 Bidrag till kulturmiljövård 15 23 22 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 11 10 1 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet 3 2 14 Bidrag till regional musikverksamhet m.m. 5 10 5 Åtgärder för effektivare användning av energi 5 22 44 Byggforskning 4 4 1 Teknisk forskning och utveckling 3 3 1 3 4 5 : Kärnsäkerhetsforskning 2 2 1 Europeiska regionala utvecklingsfonden 1 105 111 : Forskningsmedel 1 1 1 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 3 587 3 765 Stöd till lokala investeringsprogram 614 564 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 612 994 Funktionen civil ledning3 207 208 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden 163 148 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden4 133 334 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 103 105 Väghållning och statsbidrag 60 637 Bidrag till viss verksamhet vid grund- och gymnasieskola 29 36 Regionalpolitiska åtgärder 23 40 Litteraturstöd 19 30 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningsområdet 11 23 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 10 9 Samarbete med 6 23 Förslag av ändring av reg förda kulturpolitiska medel5 7 13 Sanering och återställning av förorenade områden6 5 19 Bidrag till brottsförebyggande arbete 5 4 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 1 3 Bidrag till rådet för redovisning 1 1 FRN: Forskning och forskningsinformation 1 1 Program för IT i skolan 430 Nationella investeringsprogram för infrastrukturutveckling 166 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 162 Migrationspolitiska åtgärder 155 Särskilda insatser i storstadsregionerna 148 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 84 : Förebyggande 30 Förstärkning av utbildning i storstadsregionen 30 Enskild och högskoleutbildning 29 Biståndsverksamhet 19 SRV: Samhällets skydd 18 Finansiering av forskning och utveckling 7 Åtgärder för nationella minoriteter 6 Flygplatsbolag i 6 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i 6 Regionalpolitiska insatser 5 Utgift för lokalisering av statliga arbetstillfällen till 4 Fortsatt program för småföretagsutveckling 2 Bidrag till allmän och int.