frsrdg · GQ04RR10 · 2003-01-01 00:00:00 — Andel av samtliga arbetsgivare som anmält ledigt arbete till arbetsförmedlingen och som har fått förslag på tillräckligt med sökande för att sedan kunna anställa inom rimlig tid. Redovisning och analys av Beveridgekurva på riks- och länsnivå. - Analys av målet utifrån verksamhet under verksamhetsgren två och tre. Korta arbetslöshetstiderna genom en effektiv sökprocess. En väl fungerande sök- och matchningsprocess i kombination med anvisade medel för program ska medverka till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Genomsnittliga inskrivningstider för olika grupper. Antal långtidsarbetslösa fördelat på olika grupper. Andel nyinskrivna med handlingsplan . Indikatorer för handlingsplaner. Redovisning av planering och utfall av anslagen samt en sammanfattande bedömning och analys av varje enskild nämnds redovisning av vidtagna åtgärder för att korrigera eventuella avvikelser mellan planering och utfall. - Analys av målet utifrån verksamhetsgren två och tre. Kompetenshöjande insatser 3. Andelen personer som fått arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning ska i genomsnitt uppgå till . Andelen personer som har arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Redovisning av avaktualiseringsorsak och sökandekategori. Fördelning mellan arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. - Redovisning av hur arbetsmarknadsutbildningen används för att motverka flaskhalsar. Stödja dem som har det svårast på arbetsmarknaden 4. Antalet långtidsinskrivna ska uppgå till högst 42 000 personer i genomsnitt . Det genomsnittliga antalet långtidsinskrivna. Antal personer som har en sammanhängande inskrivningstid . Den genomsnittliga inskrivningstiden i aktivitetsgarantin samt andelen som lämnar den . - Redovisning av vissa utbetalade medel. I genomsnitt ska minst 58 000 arbetshandikappade personer ha lämplig sysselsättning för beloppet som tilldelats under anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade. Antal arbetshandikappade i subventionerad anställning. Redovisning av antal personer som fått del av hjälpmedel etc. Andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med föregående år, och omprövningsbesluten ska i genomsnitt ha en lägre bidragsnivå än föregående beslut. Antal och andel övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete. Redovisning av antal övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete utifrån lönebidragets längd. Redovisning av den genomsnittliga nivån i omprövningsbeslutet jämfört med den genomsnittliga nivån i de föregående besluten. Genomsnittlig bidragsandel som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer. Genomsnittlig bidragsandel som lämnas till allmännyttiga organisationer. Bilaga 4 Verksamhetsmål 2000-2002 2000 2001 2002 Hålla vakanstiderna nere för lediga platser Matchningen på arbetsmarknaden Matchning på arbetsmarknaden 1. av samtliga arbetsgivare som anmält ledig plats till arbetsförmedlingen ska ha fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa inom den tid som har överenskommits med arbetsförmedlingen. Målet är en effektiv matchning mellan vakanser och arbetssökande. Arbetsgivare () som anmäler lediga platser till af ska få tillräckligt med sökande för att kunna anställa inom rimlig tid. Målet är en effektiv matchning mellan vakanser och arbetssökande på arbetsförmedlingen. Arbetsgivare som anmäler lediga platser till förmedlingen ska få tillräckligt med sökande för att kunna anställa personal inom rimlig tid. Andelen personer som fått arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning ska uppgå till . Målet ska uppnås . Målet är en effektiv sökprocess så att arbetslöshetstiderna blir korta. Individuella handlingsplaner med hög kvalitet ska upprättas i samverkan mellan af och den arbetssökande . Målet är att korta arbetslöshetstiderna genom en effektiv sökprocess. En väl fungerande sök- och matchningsprocess i kombination med anvisade medel för program ska medverka till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Minska långtidsarbetslösheten 3. Antalet långtidsinskrivna som inte haft ett reguljärt arbete ska minska kontinuerligt och vara mindre än 40 000 personer . Kompetenshöjande insatser 1. Antalet långtidsarbetslösa ska minska och vara mindre än 48 000 personer i slutet av budgetåret. Kompetenshöjande insatser samt stödja dem som har det svårast på arbetsmarknaden 1. Målet är att andelen personer som fått arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning i genomsnitt ska uppgå till . Alla ungdomar ska erbjudas reguljärt arbete, lämplig utbildning, praktik eller sysselsättningsskapande åtgärd senast under budgetåret. Andelen personer som fått arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning ska i genomsnitt uppgå till . Stödja dem som har det svårast på arbetsmarknaden Motverka långa tider utan arbete 2. I genomsnitt minst 57 000 arbetshandikappade personer ska ha lämplig sysselsättning för beloppet som tilldelats under anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade. Målet är att antalet långtidsinskrivna ska uppgå till högst 42 000 personer i genomsnitt . Antalet långtidsinskrivna som inte haft ett reguljärt arbete ska minska kontinuerligt och vara mindre än 62 000 personer i slutet av budgetåret. Den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer ska uppgå till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden. Målet är att i genomsnitt minst 59 000 arbetshandikappade personer ska ha lämplig sysselsättning för beloppet som tilldelats under anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade. I genomsnitt minst 56 000 arbetshandikappade personer ska ges lämplig sysselsättning. Målet är att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med föregående år samt att omprövningsbeslut i genomsnitt ska ha en lägre bidragsnivå än föregående beslut. Den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer ska uppgå till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden. Bilaga 5 Tidsplan för arbetet med verksamhetsplaneringen V 36 Budgetpropositionen V 39 - Första presentation för länsarbetsdirektörerna 38 Styrelsemöte - Inledande diskussion V 41 Preliminär tilldelning av medel till länen V 39 - Första presentation för länsarbetsdirektörerna 42 Arbetsmarknadsdagarna V 41 Preliminär tilldelning av medel till länen V 42 Länsledningsmöte - Beslut om att använda den fördelningsmodell som utarbetades V 42 Arbetsmarknadsdagarna V 46 Nytt fördelningstal skickas till samtliga arbetsmarknadsområden V 42 Styrelsemöte - Fortsatt diskussion V 47 Länsledningsmöte - Diskussion kring innehållet i VP 2002 V 50 - Underlagsmaterial föreligger. Förslagsutkast till riktlinjer diskuteras. - Information om förutsättningarna för verksamhetsplanering samt preliminär tilldelning 2002 V 51 Regleringsbrev V 48 Preliminär tilldelning per kommun och utskick av budgetanvisningar till kontoren V 51 Styrelsemöte - Beslut fattas om riktlinjerna - Beslut inkl. preliminära målnivåer delges länsarbetsnämnderna V 50 - Beslut om verksamhetsplan 2002 och preliminär tilldelning 2002 V 3 Senaste tidpunkt för länsarbetsnämnderna att inkomma med synpunkter på målnivåerna V 51 Länsledningen för diskussion kring regleringsbrevet, verksamhetsplanen och tilldelningen V 4 Ledningsmöte - Målnivåerna diskuteras och fastställs därefter V x - Beslut om slutlig fördelning 2002 och eventuella revideringar i verksamhetsplanen 2002 Bilaga 6 AMS riktlinjer - utformning och innehåll 2002 AMS riktlinjer är ett kortfattat dokument (sju sidor) som består av sex delar eller rubriker (AMS, 2001d). Dessa sammanfattas nedan. Avsnittet om utvecklingen på arbetsmarknaden innehåller en mycket kortfattad konjunkturbedömning. Det som kan vara av intresse från planeringssynpunkt är att risken för ökad arbetslöshet bedöms som stor (för helåret bedöms den ligga något högre än 2001). Det pekas på att individer med svag ställning på arbetsmarknaden drabbas först och hårdast av konjunkturförsämringar och varsel. Behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer därför att öka och inte minst då för sökande som närmar sig slutet av sin ordinarie eller sin förlängda ersättningsperiod från arbetslöshetskassan (planeringen utvecklas närmare i avsnitt 6.5). I avsnittet om arbetsmarknadspolitikens mål redovisas regeringens övergripande mål. Målet ska uppnås genom: En effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga arbeten. Kompetenshöjande insatser och andra program för arbetslösa. Tillväxt och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet. Ett arbetsliv som är flexibelt och tryggt, där alla människor känner delaktighet, där jämställdhet råder mellan kvinnor och män och där könsuppdelningen på arbetsmarknaden motverkas. Avsnittet om kärnuppgifterna innehåller en redovisning av vilka dessa är och något om innehållet i varje uppgift. Det finns även inslag som kan tolkas som prioriteringar. Det gäller då följande. Arbetsförmedlingen ska se till att alltfler arbetssökande och arbetsgivare ökar sin användning av förmedlingens kundarbetsplatser och Internettjänster. En fortsatt offensiv satsning på självservice och på högre tillgänglighet till dessa tjänster ska därför ske . Arbetsmarknadsutbildningen ska vara efterfrågestyrd och dimensioneras, planeras och genomföras mot bakgrund av behovet av utbildad arbetskraft. Syftet med utbildningen är i första hand att motverka brist på arbetskraft och flaskhalsar och därmed bidra till sysselsättningstillväxt. Genom att tillvarata alla resurser på arbetsmarknaden och därigenom öka arbetskraftsutbudet förbättras förutsättningarna för ökad produktion och tillväxt. De kommande årens demografiska förskjutning i arbetskraften kommer successivt att medföra ett växande behov av arbetsmarknadspolitiska aktiveringsinsatser genom förmedlingen. Det betonas att länsarbetsnämndernas verksamhetsplanering ska säkerställa att arbetslösa tillförsäkras aktiva insatser utifrån sina behov och att tilldelade anslag för verksamheten nyttjas fullt ut och på ett planerat sätt över . Mot bakgrund av den rådande konjunkturavmattningen och åtföljande risk för ökad öppen arbetslöshet är det av största betydelse att arbetsgivare och arbetssökande får del av programinsatser och på så sätt kommer i åtnjutande av de resurser och insatser som och regeringen anvisat AMV. Syftet är att öka kompetensen och det reella utbudet av arbetskraft och att motverka risken för stigande arbetslöshet. Resursanvändningen ska vidare anpassas till de specifika behov av arbetsmarknadspolitiska insatser som finns i varje län. Under denna punkt sägs att AMV på ett kraftfullt sätt ska ta sig an kärnuppgifterna. Detta ska göras utifrån följande perspektiv. Samstämmigheten mellan planering och utfall ska öka för att säkerställa att insatserna på ett effektivt sätt kommer arbetssökande och arbetsgivare till godo. Uppdragsgivarnas krav på goda resultat ska uppfyllas, och det ska bedrivas en verksamhet som är bra enligt arbetssökande och arbetsgivare. Ordning och reda. AMV ska vara en förvaltning som präglas av ordning och reda där arbetsgivare och arbetssökande möter likvärdiga möjligheter och likartade krav. God förvaltningssed, god rättstillämpning och hög effektivitet ska prägla förmedlingens resursanvändning. Resterande delen av avsnittet innehåller en kortfattad redovisning av det s.k. 5-punktsprogrammet (se avsnitt 6.10). Andra angelägna uppgifter för länsarbetsnämndernas verksamhet Avsnittet innehåller följande fem uppgifter. Fokusera aktivitetsgarantin som en särskilt sammanhållen verksamhet. Stärk kontrollen av arbetslöshetsförsäkringen. Minska deltidsarbetslösheten inom flera branscher. Arbete för mångfald på arbetsmarknaden. Ungdomar ska garanteras en löpande kontakt med förmedlingen. I avsnittet redovisas regeringens verksamhetsmål. Det innehåller även en precisering av ett mål och en målnivå. Dessa redovisas närmare i avsnitt 6.3 om fördelningen av målen. Bilaga 7 Länsarbetsnämndernas riktlinjer - övergripande innehåll 1 2 3 4 Inledning - Från regleringsbrev till verksamhetsplan Jämställdhet, mångfald och miljö Interna mål och uppdrag Uppföljning Regeringens övergripande mål - Arbetsmarknaden och framtida kompetensbehov - Andra angelägna uppgifter Så klarar vi uppdraget Anslagen för aktivitetsstöd samt köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader AMS använder samma modell för fördelning av anslagen 22:2 och 22:3, dvs. för aktivitetsstöd och köp av arbetsmarknadsutbildning. Vid fördelningen av anslaget 22:3 fördelas enbart aktivitetsstödet. Bidrag till arbetslöshetsersättningen ingår således ej. AMS fördelning bygger på att hälften av medlen fördelas enligt en fördelningsmodell och hälften enligt aktuell fördelning av motsvarande medel . Tabell 8.1 Fördelningsmodeller för aktivitetsstöd samt köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader AMS 1 2 3 4 Fördelnings-modell - Målgrupp x Fördelningspolitisk faktor Fördelning i proportion till förvaltningsanslaget I huvudsak samtliga kvarstående sökande Kvarstående sökande (exkl. ombytessökande, lönebidrag, OSA) Målgruppen för insatserna (främst arbetslösa och personer i program) Fördelning - Viktning sker av speciella grupper Fördelningspolitisk faktor (i princip relativ arbetslöshet) Anslag 22:3 fördelas efter modell. För anslag 22:2 fördelas efter modell och rester-ande del utifrån aktuell tilldelning () - Grupper med särskilda behov genererar extra medel Fördelningsmodellen bygger på målgruppen för konjunkturberoende program och en fördelningspolitisk faktor. Målgruppen utgörs av kvarstående sökande på arbetsförmedlingarna (exkl. särskilda program för arbetshandikappade och ombytessökande). Den fördelningspolitiska faktorn definieras som antalet nya sökande utan arbete i förhållande till arbetskraften enligt . Dessa bägge faktorer multipliceras sedan med varandra och ges vikten . Flertalet av länsarbetsnämnderna har likartade fördelningsmodeller. Den främsta avvikelsen gentemot AMS modell är att merparten av nämnderna inte direkt tar hänsyn till föregående års fördelning. I huvudsak bygger nämndernas modeller på antalet kvarstående arbetssökande där grupper med särskilda behov viktas. Kvarstående arbetslösa definieras olika mellan länen, men innehåller i två fall olika grupper av arbetssökande och personer i åtgärder (exkl. lönebidrag och OSA). Det tredje fallet inkluderar även lönebidrag och OSA i personer i åtgärder. Inkluderingen av personer i åtgärder innebär att föregående års anslag indirekt tas med i fördelningen. 1 har återigen en avvikande fördelningsmodell. Fördelningen baseras på den tidigare redovisade fördelningen av förvaltningsanslaget. AMS och de länsarbetsnämnder som analyseras använder endast en modell för fördelning av anslaget för köp av arbetsmarknadsutbildning och anslaget för aktivitetsstöd för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Anslagen fördelas i och för sig separat, men samma modell utnyttjas vid bägge fördelningarna. Utgifter för aktivitetsstöd och köp av arbetsmarknadsutbildning etc. utbetalades från anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Från och med utbetalas aktivitetsstöd och bidrag till arbetslöshetsersättning från ramanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Förändringen syftar enligt budgetpropositionen bl.a. till att tydliggöra att utgifterna för dessa ändamål tydligt hänger samman. Ersättningen för dem som deltar i program med aktivitetsstöd motsvarar den arbetslöshetsersättning som deltagarna skulle vara berättigade till om de var arbetslösa. Omfattningen av programmen påverkar också, enligt propositionen, den öppna arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättning. En sammanläggning förtydligar detta samband och skapar större möjligheter för att vid behov göra omprioriteringar under löpande budgetår mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Den nya konstruktionen av anslagen lyfter fram arbetsmarknadsutbildningen på ett tydligare sätt . Den valda fördelningsmodellen innebär emellertid att ett stort antal åtgärder fördelas efter samma principer. Det kan förefalla naturligt i en målstyrd organisation. Förmedlingarna blir inte låsta till ett visst antal åtgärder, och friheten att välja den åtgärd som förutsätts passa bäst ökar. Det är en modell som fungerar bäst om åtgärderna kan betraktas som substitut till varandra. Arbetsmarknadsutbildningen har dock i olika sammanhang, t.ex. i budgetpropositioner och i AMS riktlinjer, getts en speciell vikt. Utbildningen ska lösa flaskhalsproblem, den ska inriktas mot bristyrkesutbildningar och den ska vara efterfrågestyrd. Någon specifik vikt för efterfrågan, t.ex. platser, finns dock inte i de modeller som analyserats. Det kan också diskuteras vilket genomslag modellerna för arbetsmarknadsutbildning får i praktiken. Målgruppen i fördelningsmodellerna är mycket bred, men som framgått av avsnitt 5.2 finns det en tendens till att relativt starka grupper prioriteras. Det meningsfulla i att utnyttja fördelningsmodeller kan då naturligtvis diskuteras. Det finns även andra inslag i modellerna som kan diskuteras. Det gäller då framför allt 1 som utnyttjar samma modell som vid fördelningen av förvaltningsanslaget. Sambandet mellan variablerna i modellen och de arbetsmarknadspolitiska programmen är inte alla gånger helt uppenbar. Ett exempel på detta är att befolkningen har en vikt på . Det finns dessutom flera invändningar mot den variabel som mäter hur sysselsättningsgraden utvecklas. Dessa har redovisats tidigare i avsnitt 7.5. Särskilda insatser för arbetshandikappade AMS fördelningsmodell består av två delar: uppdrag och tröghet. Uppdrag definieras som samtliga kvarstående sökande och bygger på att de aktuella uppdragen ska ha inflytande på resursernas fördelning mellan länen. Kvarstående sökande med arbetshandikapp bör enligt AMS ej användas i detta sammanhang på grund av osäkerhet om det föreligger tillräckligt stor jämförbarhet i handikappregistreringen regionalt. Tröghetsfaktorn utgörs av föregående års fördelning och ska avspegla att sysselsättning i dessa program innebär en relativt långsiktig bindning som begränsar det möjliga genomslaget . Föregående års fördelning har definierats som utbetalade personmånader och den genomsnittliga kostnaden per personmånad i de åtgärder som finansieras av anslaget. Tabell 8.2 Fördelningsmodeller för särskilda insatser för arbetshandikappade AMS 1 2 3 4 Tröghet - Enligt aktuella volymer och kostnader Föregående års resultat, dvs. personer i lönebidrag och OSA. Antal personer i lönebidrag och OSA . Tilldelning så att kontoren klarar volymen aug-okt 2001 - Sökande i handikappåtgärder Tröghet - Personer i lönebidrag och OSA Uppdrag - Samtliga kvarstående sökande Resterande medel tilldelas efter kvarstående arbetshandikappade (exkl. personer i lönebidrag och OSA). - Kvarstående sökande med arbetshandikapp - Arbetshandikappade som är arbetslösa och i vissa åtgärder I huvudsak tillämpar länsarbetsnämnderna liknande modeller vid fördelningen av anslaget till särskilda insatser för arbetshandikappade. Den viktigaste komponenten är föregående års sysselsättning i lönebidrag och OSA. Ett län har en rörlig del som ska stimulera till ökad rörlighet av personer i lönebidrag och OSA. Modellerna är av naturliga skäl i hög grad styrda av det faktum att en stor del av resurserna är uppbundna av relativt långsiktiga beslut. Det begränsar möjligheterna till alltför stora förändringar . Modellerna saknar helt och hållet inslag som skulle kunna skapa incitament för att slussa deltagarna in i reguljär eller mindre subventionerad sysselsättning. I förordningen (2000:630) om särskilda insatser för arbetshandikappade finns dock inslag som skulle kunna ligga till grund för sådana konstruktioner. Exempelvis ska lönebidrag omprövas och i samband med en sådan omprövning ska också bidragets storlek prövas. I förordningen sägs att länsarbetsnämnderna ska verka för att arbetstagaren övergår till en anställning utan lönebidrag. Det nuvarande mål 6 har också sådana inslag. Målet innebär att övergångarna från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka och att omprövningsbesluten ska ha en lägre bidragsnivå än föregående år. Bilaga 9 AMV:s system för ekonomistyrning (Presto) Ett viktigt led i planeringen är det s.k. Presto. Presto är AMV:s system för ekonomistyrning. Programmet har utvecklats av AMS för att ge stöd till budgetansvariga på arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder i budgetarbetet och i den löpande styrningen av verksamheten. Presto erbjuder verktyg för budgetplanering och budgetuppföljning av både förvaltnings- och programmedel. De uppgifter som presenteras i Presto hämtas in och sammanställs från många olika system. Det kan t.ex. avse ekonomisystemet, åtgärdssystemet och AF90. Uppgifter hämtas också in från och från a-kassorna. Databasen i Presto uppdateras , vilket betyder att budgetansvariga får tillgång till aktuella uppgifter på utbetalningar och beslut. Presto ger möjlighet att följa utfall i form av utbetalningar och volymer per kostnadsställe, och länen kan även bygga egna konsolideringsstrukturer för att på så sätt kunna summera på högre nivåer. Utfall presenteras normalt summerat per konto eller verksamhet, men kan även brytas ned ända ned på verifikations- eller beslutsnivå. Länsarbetsnämnderna använder Presto för strategisk ekonomistyrning. De bestämmer även vilka uppföljningsmodeller (budgetmallar och uppföljningsnivåer) som ska användas i respektive län. Den lokala och regionala systemadministrationen sköts av Ekonomitjänsters systemadministratörer. AMS Ekonomienhet ansvarar för centralt systemunderhåll och systemutveckling. Bilaga 10 De fyra länsarbetsnämndernas bedömningar av måluppfyllelsen 1 2 3 4 Mål 1. av arbetsgivarna ska ha fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa . Länet har ökat mot föregående månad och detta får fortfarande ses som ett bra resultat. Års-snittet ligger på och utvecklingen har varit positiv för detta mål. Ett lite för lågt oktobervärde bidrog till att vi inte nådde målet. Vi noterar en bra avslutning . Färre order och fler tillgängliga sökande att anvisa. Länet uppnår målet. Målet är uppnått. Samtliga ska ha handlingsplaner . målvakter på alla arbetsplatser hinner några sökande slinka igenom utan handlingsplan. I kvalitetsarbetet som genomförs inom länet poängteras vikten av att göra en gemensam handlingsplan tidigt tillsammans med den sökande. Hälften av kontoren hade . Retfullt att det inte blev för hela länet. Vi hade både . Vi välkomnar en ny målformulering. Länet har inte nått ända fram. Fortsätter det kvalitativa och kvantitativa arbetet med handlingsplanerna som medfört det goda resultatet i sökandeundersökningarna. Målet är uppnått. Antalet långtidsinskrivna ska vara mindre än 40 000 personer . Avvikelsen mot målnivån började och har blivit mer påtaglig . Denna utveckling avspeglar de ökande svårigheterna att finna, få och behålla ett arbete för de sökande som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Tyvärr visar det sig att även vår nya prognos var för optimistisk. Det försämrade arbetsmarknadsläget bidrar till en hårdare konkurrens om ett minskat antal platser. Som länet påpekade redan vid måldialogen med AMS har målnivån varit för ambitiös. Missade med endast 14 personer. Ett fortsatt aktivt arbete med gruppen långtidsinskrivna bör kunna innebära en viss minskning framöver. Den konjunkturavmattning som skett innebär dock kommande svårigheter på arbetsmarknaden för personer som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna. Andelen som fått arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning ska uppgå till . Utvecklingen vad gäller detta mål har inte utvecklats positivt och legat alltför långt från uppsatt målnivå. Ett starkt första halvår följdes av ett betydligt svagare andra halvår. Det känns mer rättvist att räkna genomsnitt med hänsyn till att förutsättningarna kan förändras mycket .