frsrdg · GQ04RJ1 · 2003-01-01 00:00:00 — För anslagsmedel som utbetalats efter har utöver ett omkostnadspålägg på tillkommit ett påslag för mervärdesskatt på räknat på projektanslaget. För anslag efter som administreras via statliga högskoleenheter inom verksamhetsområde, har RJ räknat med ett påslag på för lokalkostnader på de belopp som beräknats för själva forsknings Hos andra anslagsförvaltare än universiteten, såväl statliga som privata, är de omkostnadsavgifter som tas ut oftast lägre. Frågan om full kostnadstäckning (täckning av overheadkostnader, täckning av indirekta kostnader) har diskuterats i bl.a. flera forskningsutredningar och propositioner. Senast behandlades den i propositionen 2000/01:3 Forskning och förnyelse. I propositionen ges bl.a. en kortfattad översikt över frågans hantering . träffades en överenskommelse mellan () och de fyra forskningsfinansierande myndigheterna , för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt Verket för innovationssystem () angående täckning för indirekta projektkostnader. I överenskommelsen kom parterna även överens om att initiera ett projekt som syftar till att kartlägga enskilda forskningsprojekts faktiska kostnader. Projektet skulle avse såväl lokalkostnaderna som indirekta övriga kostnader. Parterna var överens om att inbjuda forskningsstiftelserna och att delta i en särskilt tillkallad arbetsgrupp. Denna grupp tillsattes med uppgift att överväga hur ett system för full kostnadstäckning skulle kunna utformas. Arbetsgruppen med f. statsrådet som ordförande har bestått av 16 representanter för sju lärosäten och sex externa finansiärer, däribland . lämnade gruppen sin slutrapport innehållande förslag till ny överenskommelse som fr.o.m. skall ersätta den tidigare nämnda överenskommelsen mellan SUHF och vissa statliga finansiärer. Förslaget till den nya överenskommelsen innebär ett påslag för indirekta kostnader om och ett påslag för lokalkostnader om , dvs. Därutöver tillkommer mervärdesskatt på . Arbetsgruppen biträddes i sitt arbete av en beräkningsgrupp sammansatt av ett antal ekonomer vid olika universitets- och högskoleförvaltningar. Beräkningsgruppen kom fram till att andelen direkta lokalkostnader och övriga indirekta kostnader motsvarar ett påslag om på direkta löne- och driftkostnader. På forskningsfinansiärernas förslag uppdrogs åt revisions- och konsultbolaget att genomföra en oberoende granskning av beräkningsgruppens förslag. Denna granskning redovisas också i slutrapporten. Bland annat anser bolaget att den definition som gjorts av statsmakterna avseende "full kostnadstäckning" inte är tillräckligt entydig för att fastställa lämplig metod för att fördela de indirekta kostnaderna. Bolaget menar också att systemet med full kostnadstäckning inte innehåller incitament för att hålla kostnaderna nere. Bolaget framhåller vidare bl.a.: att kostnadsstruktur och redovisningsupplägg i väsentlig omfattning varierar mellan olika lärosäten och att avsaknaden av en enhetlig och transparent redovisning är en brist som bl.a. leder till att forskningsfinansiärerna inte på ett enkelt sätt kan bedöma innehåll och rimlighet i ett lärosätes kostnader eller jämföra olika lärosätens kostnader med varandra (Det är viktigt att budgeteringen och redovisningen/uppföljningen är av sådan kvalitet och jämförbarhet att det är möjligt att utvärdera projekt och utfall. att en enda påläggsprocent slår olika mellan lärosätena eftersom de har olika synsätt på vad som skall betraktas som direkta och indirekta kostnader, att ett system med flera olika procentsatser skulle innebära större administration med minskad enkelhet och smidighet i tillämpningen (Det gäller att finna en balans mellan enkelhet och rimlig rättvisa. att behov av att harmoniera hanteringen av indirekta kostnader med vad som gäller vid EU-projekt kan finnas, att lärosätenas lokalkostnader uppfattas som höga och frågan är om möjligheterna att utnyttja lokaler utnyttjas tillräckligt. Avslutningsvis skall framhållas att arbetsgruppen enhälligt konstaterar att en mera långsiktig lösning är möjlig endast genom ett nytt beslut av riksdag och regering om finansiering av forskning vid universitet och högskolor, ett beslut som också omfattar fullkostnadsprincipens innehåll och utformning. är det viktigt att få en lösning för de allra närmaste åren. Gruppen föreslår därför en lösning i två etapper, dels en ny överenskommelse att gälla fr.o.m. och tills vidare, dels ett fortsatt arbete för att frågan i sin helhet ingående prövas i samband med kommande forskningsproposition . Då en sådan proposition kan beräknas komma att gälla skulle alltså den överenskommelse som gruppen nu föreslår komma att tillämpas . har vid sammanträdet efter en ingående diskussion beslutat biträda förslaget för en tvåårsperiod. Anslag till forskningsinitiering och konferenser m.m. har kunnat notera en ökad efterfrågan från forskarsamhället om anslag till större eller mindre konferenser, forskningsplanering och uppbyggnad av vetenskapliga nätverk. Styrelsen har därför avsatt särskilda medel till sådana ändamål, vilka kan sökas fortlöpande över året. Ansökningarna omspänner ett stort fält, t.ex. bidrag till internationella konferenser i , arbetskonferenser rörande nya forskningsområden, seminarieverksamhet eller förberedelser av nya forskningsprogram eller projekt. Många av dessa ansökningar inges parallellt till RJ och andra forskningsfinansiärer. Till bilden av dessa initierande och kartläggande insatser hör vidare att RJ härutöver regelmässigt anordnar egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJ:s mångåriga stöd till utgivningen av Forskning & Framsteg. har i budgeten avsatt för att stödja forskningsinitiering, konferenser, seminarier och forskningsinformativa insatser. behandlades 160 sådana ansökningar varav 53 () hade inkommit från kvinnliga huvudsökanden. 83 ansökningar, av vilka 30 () var ingivna av kvinnliga forskare, beviljades ett sammanlagt belopp på . I linje med sitt uppdrag stöder en rad forskningsaktiviteter, vilka behandlar problem av allmänt samhälleligt intresse. Det är därför mycket viktigt att forskningsresultaten blir kända i samhället och blir föremål för diskussion, kritisk granskning och användning. RJ har därför på olika sätt försökt medverka till att ett sådant informationsutbyte underlättas. har flera nationella och internationella aktiviteter bedrivits i syfte att följa och sprida kännedom om den forskning som stöds och att stimulera informationsutbyte om forskningsresultat mellan olika grupper i samhället. Ett av engagemangen inom ramen för avsättningen för forskningsinitiering, konferenser, seminarier och forskningsinformativa insatser har varit stödet till de återkommande svenska historiedagarna. De är en ideell förening som bildades för att stimulera historisk forskningsinformation och bredda kontakterna mellan fackhistoriker och en historieintresserad allmänhet. RJ har såsom en av många finansiärer stött denna förening och därigenom sökt att bidra till denna betydelsefulla forskningsinformativa insats. De hölls det gångna året i Tartu, . Bland många beviljade anslag kan nämnas samarbetet med beträffande de kungliga akademiernas seminarier på med anledning av . Dessa seminarier sändes i under . har deltagit i finansiering av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royalties från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 123 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. I nu gällande stadgar för RJ anges att "hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild". En sådan donation erhölls 1992 från den avlidne hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgick /2003 till ca . Avkastningen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc. stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar". Nuvarande stipendiater är och , , sektionen för geriatrik. Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgår till . Avkastningen av den nya donationen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc. stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren". Nuvarande stipendiat är , . På grund av att den tidigare utnämnde stipendiaten ej har kunnat utnyttja sitt stipendium har detta stipendium tilldelats , , sektionen för geriatrik. instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Vid en prisceremoni i uppmärksammades fyra mottagare av stipendierna ur . Stipendierna utdelades till: , antikvetare vid med in the past. A Study of the reuse of Minoan architecture during the Archaic periods on Crete, inbjuden till . , etnolog vid med projektet och demokrati. Alternativa politiska rörelser och ungdomars demokratiska engagemang, inbjuden till i . - , från vid i . är inbjudan att komma till Forskningsgruppen för utbildnings- och kultursociologi vid för att där arbeta med ett projekt benämnt Ekonomi - autonomi. En undersökning av litteraturkritiken som institutionell praktik. Stipendierna (vardera) överlämnades av hustru till framlidne . Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordf.), , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till den s.k. , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Ytterligare ett stipendium delades ut vid denna prisceremoni. Stiftelsens ordförande överlämnade RJ:s "Forschungspreis für Deutsche Wissenschaftler" inom ramen för det ömsesidiga utbytesavtalet med . Priset utdelades till den framstående tyske forskaren , Ernst-Moritz-Arndt-Universität , Institut für Deutsche Philologie. Professor har inbjudits att komma till institutionerna för kultur och medier samt moderna språk vid . Ett avtal mellan stiftelserna innebär att RJ delar ut ett pris till en framstående tysk forskare för vistelse vid någon forskningsinstitution i och att ger ett motsvarande pris till en framstående svensk forskares vistelse i . Genom de donationer, som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i bl.a. , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. Programmet Pro Futura med fem , som beviljades medel , har visat sig vara en stor framgång för att främja samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning på den postdoktorala nivån. Det fanns alltså starka skäl för RJ att nästföljande år bereda ytterligare forskare möjlighet att ingå i programmet. mottog tre nya officiellt sina diplom vid en ceremoni i Kanslersrummet i Universitetshuset i . De tre forskarna som utsetts var filosofie doktorerna , filosofi, , , lingvistik, , och , sociologi, . Efter en välkomsthälsning av universitets rektor professor , talade RJ:s ordförande under rubriken advanced study and the national postdoctoral programme. Därefter överlämnades diplomen efter ett kort tal av talmannen . Professor , föreståndare för SCASSS i , som är , presenterade sedan respektive stipendiat. hölls av professor , , under rubriken as a Social Science. inramades av wienerklassisk musik framförd av och och avslutades med rektors reception. Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning För att stärka matematikämnet i skolan beslutade RJ att satsa som ett engångsanslag på en nationell forskarskola i matematik med ämnesdidaktisk inriktning. Forskarskolan kommer att få stor betydelse för att påskynda framväxten av detta i ännu ganska outvecklade forskningsfält. Forskarskolan startade sin verksamhet . Totalt deltar 21 doktorander varav 15 finansieras från RJ:s anslag och 6 via utbildningsvetenskapliga kommitté. Doktoranderna har sin hemvist vid tio olika högskolor/universitet från i norr till i söder. I de flesta fall finns doktoranderna vid matematiska institutioner. Könsfördelningen bland doktoranderna är jämn. Handledningen sker i samverkan mellan matematiker, matematikdidaktiker och pedagoger. Många av institutionerna har anlitat utländska forskare inom matematikdidaktik som biträdande handledare för att stärka miljöerna. Tre gemensamma kurser har hållits inom forskarskolan, en i , en i och /02 och en i /. Alla kurserna behandlade olika aspekter på matematikdidaktiken respektive didaktiken som forskningsfält. Kurserna bedrivs genom sammandragningar på kursorterna med förberedelser, uppgifter och seminarier på hemmainstitutionen som stöd. Lärarna har varit inbjudna specialister, i många fall utländska forskare med den breda kompetens och långa erfarenhet som krävs för att göra ämnet rättvisa. Ett flertal möten har hållits med forskarskolans handledare, ibland gemensamma med doktoranderna. Frågor om matematikdidaktiken som forskningsfält, om handledning i grupp, om forskningsetik och annat har behandlats. Uppslutningen på doktorandernas kurser och på handledarmötena har varit mycket god. Utvärderingar har visat att forskarskolans program varit uppskattat och passat väl in i doktorandernas individuella studieplaner. Forskarskolans kurser och seminarier är öppna också för andra doktorander. Ledningsgruppen för forskarskolan består av tio personer utsedda av . Forskarskolan har en koordinator som arbetar på halvtid med den uppgiften. Ledningsgruppens ledamöter har utsetts att vara mentorer för doktoranderna. Syftet är att ledningsgruppen genom en tätare kontakt kan stödja miljöerna ytterligare och att ledningsgruppen får bättre inblick i verksamheten. Som mentorer till doktoranderna skall de komplettera det stöd som doktoranderna får inom institutionen och av externa handledare. Forskarskola i moderna språk Jubileumsfonds forskarskola i moderna språk startade . Satsningen innebar ett stort åtagande från RJ:s sida, inte . Den omfattade från början 32 doktorander från åtta av landets universitet. Två av doktoranderna har fram avbrutit sina studier. Under de nu avslutade tre första läsåren har doktoranderna fullgjort sina obligatoriska läskurser och arbetar nu med sina avhandlingsämnen. Forskarskolans styrgrupp har, i enlighet med sina fastställda krav på avrapportering, efter varje läsår ingående granskat de enskilda doktorandernas studieresultat. Det stora flertalet av doktoranderna har därvid redovisat goda eller mycket goda resultat. Merparten förväntas disputera under läsåret 2003-04. Några av dem har dock blivit försenade i förhållande till sina studieplaner. Forskarskolans koordinator och styrgruppen har, där så varit påkallat, aktivt biträtt doktoranderna och deras handledare med råd och rekommendationer. Styrgruppen har, i likhet med , vinnlagt sig om att skapa samhörighet inom doktorandgruppen; denna kan sägas utgöra ett vetenskapligt sett mycket intressant språkvetenskapligt nätverk av unga lovande forskare, vilka har nära kontakter med varandra över ämnesgränser och mellan lärosäten. Vad gäller forskarskolans egna kurser, har de första två läsårens två obligatoriska gemensamma kursveckor per termin ersatts av en seminarievecka på internat (eller oktober) där varje doktorand inför gruppen och forskarskolans ledning presenterar ett avsnitt eller en PM rörande sitt avhandlingsarbete. En sådan uppföljning kommer även att göras , när RJ:s finansiering av doktorandtjänsterna upphör. Till seminarieveckorna har även doktorandernas handledare inbjudits att delta, vilket rönt stort gensvar. Handledarnas deltagande har finansierats av RJ. En viktig förutsättning för de genomförda kurserna och seminarieveckorna har varit det positiva samarbete som etablerats mellan forskarskolans ledning och handledare och lärare vid doktorandernas hemmainstitutioner. Lokaliseringen av kurserna har växlat mellan olika lärosäten och miljöer, vilket varit stimulerande för deltagarna och lagt grunden för omfattande vetenskapliga kontakter. Seminarieveckan hölls på , strax norr om . Huvuddelen av doktorandernas arbete fullgörs annars inom den vanliga forskarutbildningen vid den universitetsinstitution där de är antagna. I slutet av varje läsår avges en årsrapport från doktorand och handledare till forskarskolans styrgrupp, vilken med ledning härav prövar om fortsatt finansiering skall utgå. beslutade att i samverkan med STINT göra en satsning för att stärka den vetenskapliga kompetensen i beträffande Stillahavsasien. Satsningen har formen av ett program innefattande forskarskola, gästforskarprogram, tidsbegränsade postdoktorala befattningar, internationella konferenser och aktiviteter för att bygga nätverk mellan svenska forsknings miljöer och universitet i . Som ett första steg i arbetet anslog RJ till finansiering av förberedelser och koordination samt två postdoktorala tjänster. har RJ lämnat ett stöd om . STINT beslutade att stödja programmet med . tillkallade RJ och STINT en gemensam styrgrupp för programmet bestående av professorerna , , ordförande, , i , , , , , , samt , . Som representant för RJ har forskningsdirektör , forskningssekreterare , och forskningssekreterare , STINT, varit adjungerade i styrgruppen. Professor , vid i , har varit programmets koordinator. har styrgruppen efter utlysning och ansökan utsett innehavarna till de första doktorandtjänsterna inom forskarskolan. Tio doktorandtjänster utlystes . Dessa tjänster söktes av sammanlagt 43 studenter. Fyra externa sakkunniga granskade ansökningarna och sållade fram 25 kandidater som rangordnades med utlåtanden. Styrgruppen beslöt därefter att tillsätta sex av tjänsterna. Doktoranderna kommer att följa såväl gemensamma kurser som ordinarie kurser vid sina hemmainstitutioner. De gemensamma kurserna kommer även att vara öppna för studenter från de övriga nordiska länderna inom detta fält. Ytterligare ett antal doktorandtjänster kommer att utlysas . Programmet har avsatt medel för en svensk årlig konferens rörande forskning med anknytning till Stillahavsasien. Arrangörskapet för dessa konferenser kommer att växla mellan olika universitet. hölls vid med och som värdinstitutioner. I konferensen deltog ca 130 forskare varav cirka en tredjedel var utomsvenska. 92 papers från en rad olika vetenskapliga discipliner (antropologi, företagsekonomi, litteraturvetenskap, pedagogik, statsvetenskap etc.) presenterades under konferensen. Vid den inledande sessionen behandlades frågan om Impacts of Economic Reform and Opening up of av en panel bestående av de framstående Kinaexperterna från , , , Quansheng , i , Xiaobo Lu, , och , . Nästa konferens kommer att hållas i vid och Sydöstasienstudier och har det preliminära konferenstemat Inequality in East and South-East . Ett antal gästforskare har inbjudits för kortare och längre vistelser vid olika universitetsinstitutioner i och vid for Asienstudier (NIAS) i . hölls på i anslutning till detta forskningsprogram en överläggning med om insatser för att främja det akademiska utbytet mellan och på initiativ av generalsekreterare . har bl.a. genom att anordna egna konferenser uppmärksammat museernas roll i forskningen om vårt kulturarv (se t.ex. Kulturarvet, museerna och forskningen, 1999). RJ har också stött ett antal arbetskonferenser rörande såväl konkreta frågor om hur de kulturminnesinriktade institutionerna hanterar olika typer av kulturarv som konferenser inriktade mera mot de teoretiska grundvalarna för dessa samhällsinstitutioners verksamhet, dvs. problem av typen "hur och av vem definieras vad som är kulturarv och värt att dokumentera eller samla in? Mot denna bakgrund tedde det sig angeläget för RJ att även uppmärksamma behovet av att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda och att härigenom stimulera till ökad forskning kring museernas samlingar. I en ansökan från dåvarande landsantikvarien i och professor , SLU, framhölls att endast ett fåtal museitjänstemän hade vetenskaplig skolning. Detta gällde även högre tjänstemän som museichefer, avdelningschefer och förste antikvarier. och betonade att forskarutbildningsreformen med krav på helfinansiering före antagning ytterligare hade försvårat möjligheterna för museianställda att skaffa sig forskarkompetens. RJ beviljade därför de båda sökande planeringsmedel med sikte på att utforma ett forskarutbildningsprogram för museianställda. Med hjälp av de beviljade medlen genomfördes bl.a. en förstudie, som visade att det fanns ett mycket stort intresse bland museianställda att genomgå forskarutbildning. och ingav en ansökan till RJ (Kulturvetenskapliga donationen) om medel till att genomföra forskarutbildningsprogrammet. Den föreslagna satsningen föreslogs rikta sig till anställda vid museer och den statliga kulturmiljövårdsorganisationen. Deltagarna skulle bedriva fullständiga doktorandstudier och disputera, som de förblev anställda på sina ordinarie arbetsplatser. Anställningarna kunde enligt förslaget kombineras tjänstgöring på respektive grundtjänst. fann ansökan mycket angelägen och beviljade totalt till programmets genomförande ur Kulturvetenskapliga donationen. Anslaget fördelades på . och träffade i samverkan med RJ en överenskommelse med , som innebar att museet åtog sig att förvalta det beviljade anslaget och att ansvara för forskarutbildningsprogrammets administration. I samband därmed gavs programmet namnet . Vitterhets Historie och Antikvitets beslutade att tillskjuta medel motsvarande kostnaderna för en doktorandtjänst till forskarskolan. RJ och upprättade en styrgrupp för forskarskolan bestående av landsantikvarie , , ordförande, professorerna (t.o.m. 31/10 2002), , , SLU, och , och , styresman , , docent , forskningsdirektör, , och fil.dr , RAÄ, sekreterare och forskarskolans koordinator. De medel som anslagits till täcker kostnaderna för elva doktorandtjänster, beräknat på tjänstgöring . Tjänsterna utannonserades på . Vid ansökningstidens utgång hade närmare 80 ansökningar inkommit. Bland dessa utvaldes sedan elva sökande. Med hänsyn till det begränsade antalet platser beslutade styrgruppen att inte anta mer än en sökande från varje arbetsgivare och inte mer än en sökande per handledare. I satsningen deltar doktorander från elva olika institutioner. Doktoranderna kommer att bedriva sin forskning vid sex universitet från i söder till i norr. De antagna doktoranderna har avhandlingsämnen inom discipliner som ekonomisk historia, etnologi, hushållsvetenskap, konstvetenskap, kulturvård, musikvetenskap och naturvårdsbiologi.