frsrdg · GQ04RR1 · 2003-01-01 00:00:00 — Resultatet av utskottets granskning återfinns i betänkande 2000/01:KU20. Anslag som regeringen disponerar och fördelar Förslag 2000/01:RR14 revisorer har på eget initiativ granskat de anslag där regeringen själv beslutar om fördelningen av bidrag. Revisorernas förslag lämnades till . Revisorerna ansåg att regeringen som underlag för beslut bör anmäla sina avsikter att själv hantera nya bidragssystem. Revisorerna ansåg även att samma krav på redovisning bör ställas på regeringen som på andra myndigheter. Regeringen skulle senast i budgetpropositionen för redovisa vad de gjort i frågan. Revisorernas förslag behandlades av . Utskottet ställde sig bakom revisorernas förslag, och beslutade i enlighet med detta (bet. 2001/02:KU5, rskr. 2001/02: 39-41). Regeringen har i budgetpropositionen för redovisat att vad som behandlas i tillkännagivanden har samband med ett projekt för effektivisering och rationalisering av som ska avrapporteras . Regeringen avser att efter fortsatt utredningsarbete återkomma till senast i budgetpropositionen för . har behandlat budgetpropositionen vad avser utgiftsområde 1 och bifallit regeringens förslag i dessa delar. har beslutat i enlighet med utskottets förslag (bet. 2002/03:KU1, rskr. 2002/03: 52-56). Förslag 2001/02:RR2 revisorer avslutade en granskning av den nedsättning av socialavgifterna som infördes . Nedsättningen syftar till att stimulera nyanställningar och uppmuntra nyföretagande. Granskningen avgränsades till att främst beräkna sysselsättningseffekter av nedsättningen. Enligt revisorernas beräkningar skapade sänkningen av socialavgifterna endast drygt 3 500 nya jobb, vilket innebär att varje nytt jobb kostar ca brutto. pekade revisorerna på att beräkningarna var förenade med viss osäkerhet och föreslog därför att regeringen borde få i uppdrag att redovisa effekterna av nedsättningen av socialavgifterna. Revisorerna redovisade vidare att det inte sker någon resultatredovisning till . Orsaken är att den i huvudsak är koncentrerad till utgiftssidan. Revisorerna föreslog därför att regeringen bör få i uppdrag att göra en generell översyn av hur resultaten eller effekterna av den här typen av stöd, eller s.k. skatteavvikelser, ska redovisas. behandlade revisorers förslag (bet. 2001/02:FiU1). Utskottet avstyrkte revisorernas förslag. Eftersom den generella nedsättningen av socialavgifterna varit i kraft alltför och att regeringen avsåg att föreslå en utvidgad regional nedsättning, ansåg utskottet att en utvärdering ännu inte var påkallad. En utvärdering bör ske när det utvidgade systemet varit i kraft . beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02: 34-35). I regeringens proposition om Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter m.m. (prop. 2001/02:45) anges att det finns anledning att utvärdera det utvidgade regionala avdraget från socialavgifterna. Enligt planeras dock inte någon utvärdering . Statens stöd till kommuner med ekonomiska problem Förslag 2001/02:RR3 revisorer avslutade en granskning av anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Revisorernas förslag lämnades till . Revisorerna föreslog i skrivelsen att anslaget bör avvecklas samt att utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting borde renodlas och begränsas till tre anslag. behandlade revisorers förslag (bet. 2001/02:FiU3). Utskottet avstyrkte revisorernas förslag. underströk dock betydelsen av tydliga och mätbara mål för att underlätta en bedömning av hur verksamheten fungerar. Utskottet ansåg det dock angeläget med en uppföljning av de beslutade åtgärderna samt en resultatrapportering som ger en bättre kontroll över hur dessa medel används. Det är vidare angeläget att regeringen redovisar för vad som uppnåtts med hjälp av anslaget. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:134). En särskild utredare har senare fått i uppdrag att följa upp och stödja de kommuner och landsting vars ansökningar beretts av Kommundelegationen och som av regeringen beviljats bidrag. Utredaren följer aktivt genomförandet av åtgärdsplanerna samt utvecklingen av den ekonomiska situationen i de kommuner och landsting som beviljats stöd av regeringen. De kommuner och landsting som har träffat överenskommelser med regeringen har regelbundet lämnat utförliga lägesrapporter till utredaren. som bildades har bl.a. i uppdrag att följa upp ingångna avtal med Bostadsdelegationen. revisorers analys har senare fått starkt stöd av en rapport från - Att hålla balansen - en om kommuner och budgetdisciplin (Ds 2002:18). I rapporten analyseras tidigare stödgivning till kommunerna. Av rapporten framgår att resultaten stöder de slutsatser som revisorerna dragit i sin granskning. Rapporten förespråkar, i likhet med slutsatserna i revisorernas granskning, att det kommunala finansieringsansvaret tydliggörs och att bidragsgivning vid sidan av det generella stats- och utjämningssystemet omprövas. Förslag 2001/02:RR4 revisorer har granskat roll inom regionalpolitiken. Granskningen visar att uppdrag är otydligt. Bristen på uppföljningsbara mål för vad verket förväntas prestera gör det svårt att bedöma om är ett effektivt verktyg för att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygden. Myndigheten är främst engagerad i frågor som rör de välfärdspolitiska delarna av regionalpolitiken. När det gäller insatser för att främja tillväxten i gles- och landsbygden riktas fokus främst mot den offentliga sektorns ansvar. Efterfrågan på tjänster från i arbetet med de regionala tillväxtavtalen har varit låg på den regionala nivån. Verket bedriver inte någon egentlig utvärdering av gles- och landsbygdspolitiska insatser. Revisorerna påpekar att stora förändringar skett inom regionalpolitiken sedan bildades. Bland annat har en stor omorganisation genomförts av myndighetsstrukturen inom de regional-, närings- och innovationspolitiska områdena utan att roll analyserats. Efter det att revisorernas rapport beslutades uppgav regeringen att den avsåg att se över roll och uppgifter (prop. 2001/02:4). Revisorerna föreslog i skrivelsen (2001/02:RR4) att skulle ge regeringen ett tillkännagivande om den utlovade översynens inriktning. skriver i sitt betänkande 2001/02:NU2 att de anser att revisorernas granskning av är en bra utgångspunkt för en översyn av . Utskottet menar att det inte är tillfredsställande att målen för inte gör det möjligt att bedöma om verket är ett effektivt redskap för att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygden. Utskottet menar att revisorernas granskning påvisat att en översyn av uppdrag är angelägen. beslutade i enlighet med utskottets förslag att inte ge regeringen ett tillkännagivande om den utlovade översynens inriktning. Ställningstagandet motiverades med att utskottet utgår från att de problem som revisorerna belyst i sin rapport omfattas av regeringens kommande översyn i berörda delar. roll och uppgifter utreds på initiativ av regeringen. Enligt utredningens direktiv ska utredningsarbetet vara avslutat (dir. Styrningen av försvarets materielförsörjning Förslag 2001/02:RR7 Revisorerna har på eget initiativ granskat hur regeringen och Försvarsmakten styr materielförsörjningen. När () var anslagsfinansierat hade Försvarsmakten svårt att styra materielförsörjningen. Genom beställningar och avgifter till FMV skulle Försvarsmakten få stort inflytande över materielfrågorna. Granskningen visar att avgiftsfinansieringen inte har inneburit att För-svarsmakten som beställare har fått stort inflytande över materielfrågorna. Av granskningen framgår att Försvarsmakten och FMV till vissa delar har haft svårt att tillämpa beställar- och utförarmodellen. Myndigheternas nära samarbete och starka beroende av varandra har medfört att beställar- och utförarmodellen inte har fungerat fullt ut. Revisorernas rapport har remissbehandlats, och överlämnades en skrivelse med förslag till . I skrivelsen finns det en rad förslag som syftar till att förbättra regeringens och Försvarsmaktens styrning av materielförsörjningen. Bland annat föreslogs att regeringen och försvarsmyn-digheterna ska klara ut vilka roller och vilket ansvar regeringen, för-svarsmyndigheterna och industrin ska ha i den nya materielförsörjningen. Revisorerna föreslog också att regeringen ska tillföra Försvarsdepartementet nödvändig analytisk kompetens. ser revisorerna att det finns ett stort behov av att göra en generell och genomgripande analys av styrformerna för försvaret. Revisorerna har föreslagit att ska besluta att regeringen ska utse en särskild utredare med uppdrag att utvärdera den övergripande styrningen av försvaret. behandlade revisorernas förslag (bet. 2001/02:FöU11). Utskottet framhöll att regeringen inlett ett arbete med att utforma en övergripande strategi för det militära försvarets materielförsörjning. Arbetet förutsattes bl.a. leda fram till en precisering av roller och ansvar för regering och myndigheter. konstaterade också att regeringens utredning för översyn av styrning och organisation av materielförsörjningen för försvaret (SOU 2002:39) borde leda fram till de effekter som revisorerna eftersträvat. Utskottet föreslog därför att skulle avslå revisorernas förslag. Plan- och byggprocessens längd Förslag 2001/02:RR8 Granskningen har genomförts efter förslag från bostadsutskottet. Bakgrunden är bl.a. den långa tid det tar från initiativ till nya bostäder fram till att bostäderna står färdiga. Utskottet önskade också att revisorerna skulle belysa de kostnader som är förenade med den utdragna processen. En skrivelse med revisorernas iakttagelser och förslag lämnades till . Revisorerna pekade i denna på oklara begrepp i som behöver förtydligas, inte minst för att säkerställa en enhetlig hantering av ärendena i kommunerna och vid överprövningen. Lagändringar har inte fått den effekt som avsågs. Införandet av flera led i planeringen tycks ha komplicerat och förlängt processen. behövde också enligt revisorerna harmonieras bättre med angränsande lagstiftning. I skrivelsen föreslog revisorerna därför att regeringen bör ta initiativ till en genomgripande och förutsättningslös översyn av . ställde sig bakom revisorernas förslag att en bred översyn av bör komma till stånd, och beslutade enligt utskottets förslag (rskr. 2001/02:155). Regeringen beslöt att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en sådan bred översyn av lagstiftningen. Enligt direktiven (dir. 2002:97) bör utvecklas så att den bättre tillgodoser kraven på en effektiv beslutsprocess som kraven på rättssäkerhet och medborgerligt inflytande kan säkerställas. Förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen ska redovisas till regeringen . Kommitténs slutbetänkande ska lämnas . Sponsring av statliga myndigheter Förslag 2001/02:RR9 revisorer har på eget initiativ granskat sponsring av statliga myndigheter. Granskningen inriktades på att kartlägga förekomsten av sponsring samt studera myndigheternas sam-arbete med sponsorer och sponsringens effekter för verksamheten. Av granskningen framgick att sponsring är en finansieringsform utan riktlinjer. Ingen myndighet hade fått regeringens bemyndigande att ta emot sponsring. I den skrivelse som lämnades till betonade revisorerna vikten av opartiskhet, öppenhet och insyn när det gäller myndigheters samarbete med sponsorer. Revisorerna föreslog att regeringen tar ställning till vilka myndigheter eller vilka verksamheter som får finansieras med sponsring och att ett bemyndigande om sponsring åtföljs av krav på återrapportering. Vidare föreslog revisorerna att regeringen tar initiativ till att sponsring som finansieringsform ges en tydlig definition och att ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hur sponsring ska hanteras i redovisningen. Därutöver ansåg revisorerna att det behövdes ett klargörande av hur lagen om offentlig upphandling ska tillämpas på sponsring i form av varor och tjänster. Regeringen föreslogs ställa krav på att de myndigheter som har givits tillstånd att samarbeta med sponsorer utformar övergripande riktlinjer för sin sponsringsverksamhet. behandlade revisorernas förslag (bet. 2001/02:KU19). Utskottet delade revisorernas uppfattning och tillstyrkte i allt väsentligt förslagen. beslutade enligt utskottets förslag (rskr. 2001/02:175-176). Flertalet myndigheter under bemyndigades redan i regleringsbrevet för att samarbeta med sponsorer. I regleringsbrevet har regeringen angivit villkor för samarbetet samt krav på återrapportering vad gäller sponsringens art och omfattning. Myndigheter under övriga departement där sponsring förekommer har inte givits ett motsvarande bemyndigande. publicerade skriften Sponsring som finansieringskälla (ESV 2002:15). Skriften ska ge myndigheter vägledning inför samarbete med sponsorer, vid värdering av motprestationer samt vid redovisning av intäkter från sponsring. förbereddes ett uppdrag till Statskontoret avseende sponsring. Statskontoret kommer att få i uppdrag att kartlägga förekomsten av sponsring, lämna förslag till definition av begreppet samt ta fram lämplighetskriterier för sponsring av olika myndigheter eller verksamheter. Att klarlägga när och hur lagen om offentlig upphandling ska vara tillämplig på sponsring kommer också att ingå i uppdraget. Förslag 2001/02:RR10 redovisade revisorer sin granskning av Lantmäteriet (rapport /01:10). Granskningen inriktades bl.a. mot att belysa effekterna av Lantmäteriets omorganisation och omstrukturering, som bl.a. innebar en långtgående uppdelning av statlig myndighetsutövning och uppdragsverksamhet inom lantmäteriområdet samt att följa upp konsekvenserna av statlig och myndighetsutövning inom samma verksamhetsområde. Vidare belystes konsekvenserna av en förändrad arbetsprocess inom fastighetsbildningen. Rapporten har remissbehandlats. I budgetpropositionen framförde regeringen att man har för avsikt att genomföra flera av de åtgärder som revisorerna föreslog i rapporten. Som exempel angav regeringen att man hade för avsikt att tillsätta en utredning i syfte att se över den statliga lantmäteriverksamheten. I det arbetet skulle bl.a. en uppföljning av Lantmäteriets omstrukturering ingå. överlämnade revisorerna en skrivelse till med förslag om lantmäteriverksamheten. Med beaktande av regeringens aviserade utredning och remissinstansernas synpunkter föreslog revisorerna bl.a. att regeringen förbättrar sin återrapportering till om omorganisationens konsekvenser. Regeringen och Lantmäteriet bör vidare diskutera möjligheterna att förenkla myndighetens struktur och det sätt på vilket myndigheten redovisar sitt resultat. I syfte att tydliggöra Lantmäteriets olika roller ansåg revisorerna också att regeringen bör se över möjligheterna att hålla Lantmäteriets olika verksamheter åtskilda på ett tydligare sätt. Regeringen bör också presentera sin syn på en bolagisering av Lantmäteriets uppdragsverksamhet (Metria) för . När det gäller kommunala lantmäterimyndigheter föreslog revisorerna bl.a. att regeringen ser över de regler som bestämmer om en eller statlig lantmäterimyndighet ska handlägga vissa ärenden. Vidare föreslog revisorerna att det ställs krav på ekonomisk särredovisning av de kommunala lantmäterimyndigheternas verksamhet. I anslutning till revisorernas förslag väcktes en motion. biträdde flera av förslagen och beslutade att ge regeringen till känna att en översyn bör komma till stånd bl.a. vad gäller åtskillnaden mellan myndighetsutövningen och uppdragsverksamheten inom det statliga lantmäteriet (bet. 2001/02:BoU7). tillsatte regeringen den i budgetpropositionen aviserade utredningen med uppdrag att se över den statliga lantmäteriverksamheten. Av utredningsdirektiven framgår att en viktig utgångspunkt för utredningsarbetet är vad revisorer anfört i rapporten Det nya Lantmäteriet, remissinstansernas synpunkter på rapporten, revisorernas förslag till samt beslut med anledning av rapporten (dir. 2002:86). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag senast . Myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet Förslag 2001/02:RR11 revisorer granskade på eget initiativ statens insatser mot ekonomisk brottslighet. Tyngdpunkten i granskningen var samverkan mellan de myndigheter som har i uppdrag att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. En skrivelse med revisorernas förslag överlämnades till . I skrivelsen konstaterade revisorerna att regeringen borde vidta ytterligare åtgärder för att stödja och definiera dess uppgifter och roll. Revisorerna föreslog att regeringen borde låta se över vilka som bör ha tillgång till uppgifter ur det centrala skatteregistret. Revisorerna ansåg även att regeringen måste lösa samarbetsproblemen mellan och kring underrättelseverksamheten. Revisorernas förslag behandlades av justitieutskottet tillsammans med regeringens årliga skrivelse till utskottet om den ekonomiska brottsligheten. Elva motioner i frågan behandlades av utskottet. Utskottet avslog revisorernas samtliga förslag med hänvisning till pågående eller redan vidtagna åtgärder av regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2001/02:JuU8, rskr. 2001/02:197). Under arbetet med revisorernas granskning gav regeringen flera uppdrag till de berörda myndigheterna att förbättra sitt samarbete kring utbildning av sin personal och kring underrättelseverksamheten. kom överens med Polisen om ett bättre samarbete kring underrättelseverksamheten. Regeringen överväger även att tillsätta en utredning om skattebrottsenheternas verksamhet och deras möjlighet att få tillgång till uppgifter ur skatteregistret. Utredningen är dock ännu ej tillsatt. Statens ändamålsfastigheter - hyressättning och förvaltning Förslag 2001/02:RR12 revisorer granskade hyressättning och förvaltning av statliga ändamålsfastigheter. Ändamålsfastigheter är sådana byggnader som är anpassade till sitt ändamål på ett sådant sätt att de inte kan hyras ut i rent kommersiellt syfte, t.ex. museer, större teatrar och universitet. Revisorerna ansåg att regeringen inte förmedlar riktlinjer till sina verk och bolag tillräckligt tydligt. Med anledning av detta kompletterade regeringen regleringsbreven till myndigheterna redan innan behandlade revisorernas förslag. Revisorerna föreslog bl.a. att regeringen i sitt budgetarbete skulle sträva efter effektiviseringar i myndigheternas lokalutnyttjande, och att ett särskilt expertorgan skulle inrättas för att vid konflikter mellan hyresgäst och förvaltare kunna yttra sig om vilken hyresmodell som är lämplig för en specifik fastighet. tillstyrkte delvis revisorernas förslag och tillkännagav att regeringen skulle tillsätta en parlamentarisk utredning för att frågorna om hyressättningsprinciper för statens ändamålsfastigheter skulle få en hållbar och acceptabel lösning. Utredningen skulle utformas utifrån den kritik som revisorer framfört så att revisorernas samtliga fem förslag skulle bli allsidigt belysta och behandlade (bet. 2001/02:FiU14, rskr. 2001/02:165). Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté för uppgiften. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete den 31 okrober 2003 (dir. Fi2002:05). Förslag 2001/02:RR13 revisorer har på eget initiativ granskat hur försäkringskassornas arbete med efterkontroller av förtidspensioner fungerar. Granskningens syfte har varit att utröna om efterkontroller i sin nuvarande form är en effektiv åtgärd för att få förtidspensionerade tillbaka i arbete och för att uppdaga eventuellt fusk eller missbruk av förmånen. Granskningen visade att den typ av efterkontroller som görs oftast inte är effektiva. av efterkontrollerna leder till att kan dra in eller sätta ned en förtidspension. Det finns en stor osäkerhet hos personal om hur och när efterkontroller ska genomföras. Regelverket kring förtidspensioner är också i vissa avseenden ett hinder för en framgångsrik efterkontroll. Kunskapen om efterkontroller och deras resultat är påfallande liten hos och försäkringskassorna med tanke på att verksamheten med efterkontroller är relativt omfattande. Uppskattningsvis genomför försäkringskassorna omkring 9 000 efterkontroller av förtidspensioner. revisorer föreslog att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra efterkontrollen av förtidspensioner. Regeringen borde ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för efterkontroll. I samband med att riktlinjerna tas fram borde även rekommendera försäkringskassorna att centralisera arbetet med efterkontroller till särskilt utsedda handläggare samt lämna rekommendationer om hur informationen till den som beviljas förtidspension ska förbättras. Regeringen borde vidare uppdra åt att föreslå förändringar av reglerna när det gäller förtidspensionärernas möjlighet att uppbära inkomst av arbete. Regeringen borde även göra det möjligt för att lämna uppgifter om förtidspensionärernas deklarerade inkomster till . Revisorernas förslag om efterkontroll av förtidspensioner behandlades av socialförsäkringsutskottet (2001/02:SfU11). Utskottet avstyrkte revisorernas förslag med hänvisning till att redan påbörjat en beredning av de frågor som tagits upp i revisorernas granskning. Regeringen har givit i uppdrag att redovisa hur försäkringskassorna följer upp beviljade förtidspensioner och sjukbidrag och vilka resultat denna uppföljning ger. ska även redogöra för behovet av eventuella författningsändringar vad gäller försäkringskassornas uppföljning av förtidspensioner/sjukbidrag. Uppdraget ska redovisas i anslutning till årsredovisning . Uppföljning av skrivelser till regeringen revisorer genomförde på eget initiativ ett informationsbesök på Försvarsmaktens högkvarter. Syftet med besöket var att inhämta information om hur omstruktureringen inom Försvarsmakten fortlöpte med avseende på myndighetens personalförsörjning. Omstruktureringen av försvaret innebär att drygt 6 500 yrkesofficerare och ca 2 900 civilanställda måste lämna Försvarsmakten . ska Försvarsmakten locka till sig och behålla nödvändiga kompetenser. Försvarsmakten skulle bl.a. beakta sitt behov av yngre officerare. Revisorernas informationsrapport visade att fel officerare lämnar försvaret. Tyngdpunkten bland spontanavgångarna låg hos yrkesofficerare i åldrarna . Enligt revisorerna var kompetensflykten från Försvarsmakten oroande. Av rapporten framgår vidare att Försvarsmakten saknade administrativa rutiner för att följa upp hur avvecklingen av personal fortlöpte. Det fanns även en rad faktorer som talade för att Försvarsmakten hade svårt att hävda myndighetens intressen gentemot officerarnas intressen. Ärendet avslutades med en skrivelse till regeringen . Regeringen kommenterade revisorernas skrivelse i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1). Regeringen konstaterar i likhet med revisorerna att omstruktureringen av försvaret har fått betydande konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörjning och att alla problemområden inte har kunnat förutses. Enligt regeringen har dock Försvarsmakten åtgärdat mycket av det som revisorerna påpekat. behandlade regeringens förslag om personalförsörjningen inom Försvarsmakten (bet. 2001/02:FöU7) som baserades på betänkande (SOU 2001:23). beslutade att regeringen skulle ge Försvarsmakten i uppdrag att utveckla sin personalförsörjning enligt de förslag som regeringen presenterat. Försvarsmaktens arbetsgivarroll är också föremål för vidare granskning av revisorerna (förstudie /02:20). Revisorerna avser här att lämna en skrivelse till . Informationsbesöket ägde rum och behandlade fem delfrågor: den statliga ägarstyrningen av , effekterna av bolagets lånefinansieringsverksamhet, agerande med anledningen av den s.k. Prosolvia-affären, förekomsten av jäv i samband med beslut om lånefinansiering och formerna för omorganisationen av . beslutade revisorerna om informationsrapporten, Informationsbesök rörande . Efter samråd med näringsutskott översändes nedanstående förslag till regeringen i form av en skrivelse. Formerna för ALMI:s ägardirektiv bör ses över. Genom tydligare dokumenterade verksamhetsmål och återrapporteringskrav kan bättre förutsättningar för uppföljning, insyn och kontinuitet skapas.