frsrdg · GQ04RR16 · 2003-01-01 00:00:00 — Dessutom ska finansiella förbindelser (t.ex. stöd) mellan offentliga organ och deras företag redovisas öppet, detta bl.a. i syfte att ge kommissionen uppgifter om användningen av offentliga stödåtgärder, t.ex. om medel från den skyddade offentliga verksamheten används för att subventionera den konkurrensutsatta verksamheten. Enligt bör redovisningen för de företag som berörs av direktivet utformas enligt direktivets regler. Revisorernas granskning visar på fortsatta brister i regeringens uppföljning av bolagens verksamhet. Remissinstansernas yttranden ger ingen anledning för revisorerna att ändra de förslag som lämnades i rapporten. De riktlinjer och krav som regeringen ställer på bolagen bör följas upp bättre av regeringen. Det gäller inom en rad olika områden såsom styrelsernas arbete, utbytet med revisorerna i bolagen, bolagsledningarnas löner och ersättningar. Revisorerna anser dessutom att regeringens information till om bolagens verksamhet och deras resultat behöver förbättras. Den årliga redogörelsen för statliga företag som regeringen lämnar till är ett mycket viktigt dokument för insyn och öppenhet i förvaltningen av bolagen. Respektive bolags mål och verksamhet samt måluppfyllelse och den finansiella situationen bör därför så långt möjligt också återfinnas i dokumentet. Dokumentet har utvecklats men de brister som revisorerna uppmärksammat i sin rapport bör åtgärdas. Kvaliteten i redovisningen främst när det gäller utvärdering av och redovisning av måluppfyllelse för bolagens olika verksamheter varierar stort. För att möjliggöra jämförelser måste redovisningen under respektive bolag göras mer likartad. Rubriksättningen i dokumentet är t.ex. inte konsekvent och utdelningskrav eller utdelningspolicy redovisas inte för alla bolag med marknadskrav. Revisorerna anser det därtill viktigt att de bolag som berörs av EU:s s.k transparensdirektiv också utformar sin redovisning enligt direktivets regler. Det bör ankomma på regeringen att följa upp och bevaka att de statliga bolagen följer direktivet. Revisorernas förstudie om visar att regeringens information i officiella dokument varit relativt knapphändig. Det gäller även den utvärdering av som redovisas i den årliga redogörelsen. Den försämrade soliditeten för bolaget har t.ex. inte redovisats på ett tydligt sätt. Det är enligt revisorerna av stor vikt att sådan information återfinns i redovisningen till . Revisorerna förutsätter att regeringen i kommande redogörelser bevakar att sådan central och viktig information rörande de statliga bolagen lämnas i den årliga redogörelsen. Utbytet mellan bolagsrevisorerna och ägaren bör enligt revisorerna utvecklas ytterligare. En metod som några bolagsföreträdare och bolagsrevisorer rekommenderat för ett ökat utbyte är användandet av revisionskommittéer. Revisionskommittéer är en intressant arbetsmetod som uppenbarligen kan medverka till fler och tätare kontakter mellan revisorerna och ägarna. Revisorerna anser att regeringen bör verka för att revisionskommittéer används oftare i styrelsearbetet. Regeringen föreslås även att, som FAR rekommenderar i sitt yttrande, utarbeta en statlig policy för revisionskommittéernas verksamhet i statliga bolag. Regeringen bör också ta initiativ till att tillsammans med den nya finna arbetsformer som främjar ett bättre utbyte mellan ägaren och bolagsrevisorerna. För statliga bolag gäller att de inte får säljas utan hörande. Detta gäller moderbolagen men inte deras dotterbolag. Frågan om lämpligheten av den ordningen ifrågasattes i revisorernas förra granskning. Antalet dotterbolag är ungefär lika stort som vid tiden för revisorers förra granskning, 250 stycken. 15 bolag har sålt dotterbolag . I endast två av fallen har försäljningen underställts . Flera dotterbolag har sådana verksamheter som tidigare fattat beslut om ska drivas i statlig regi. Andra har samhällsåtaganden att uppfylla eller andra mål som kan vara av politisk karaktär. revisorer anser att regeringen bör inventera vilka dotterbolag som har sådana verksamheter. Utifrån den informationen bör det sedan vara möjligt att avgöra vilka dotterbolag som inte bör säljas utan hörande. Revisorerna anser att regeringen bör återkomma till med resultatet av en sådan inventering och översyn. Endast en remissinstans har kommenterat revisorernas förslag när det gäller formerna för försäljning av statliga dotterbolag. framhåller att bolaget även äger fastigheter genom dotterbolag. I fastighetsbranschen är det vanligt att en eller flera fastigheter köps och säljs genom dotterbolag. Eftersom är en aktiv aktör på såväl hyres- som fastighetsmarknaden är det för bolaget naturligt att löpande köpa och sälja bolag som innehåller fastigheter, detta för att sträva efter ett så optimalt fastighetsinnehav som möjligt med hänsyn till de krav ägaren ställer på verksamheten. anser att krav på godkännande vid överlåtelse av bolag måste utformas med hänsyn till detta förhållande. revisorer återkommer till sitt förslag från den förra granskningen, nämligen att regeringen bör göra en översyn av vilka dotterbolag till de nuvarande statliga bolagen som inte ska få säljas utan medgivande. synpunkt, att ett sådant förslag bör utformas med beaktande av de statliga bolagens olika verksamhet och förutsättningar, bör därvid beaktas. bör erhålla information om resultatet av en sådan översyn. Bolagsledningarnas löner och ersättningar Regeringen har gett ut riktlinjer som rör anställningsvillkoren för personer i ledande ställning i de statliga bolagen. Riktlinjerna omfattar bl.a. löner, avgångsvederlag och pensioner. Revisorerna konstaterar i granskningen att de allra flesta bolagen följer regeringens riktlinjer, men att de också oftast väljer att utnyttja det för verkställande direktören mest förmånliga löne- eller pensionsavtalet. Revisorerna anser i fråga om lönerna för den verkställande direktören och arvodena för styrelseordförandena att regeringen närmare bör undersöka vilka motiv som ligger till grund för de stora löneskillnaderna. Granskningen visar att det råder oklarheter om vilken rapportering som krävs av bolagen när det gäller redovisning av löner och ersättningar för bolagsledningen. Såväl årsredovisningslagens regler som regeringens riktlinjer ger utrymme för olika tolkningar. Revisorerna anser att regeringen bör överväga att i stället för att ge ut nya riktlinjer ta initiativ till att förtydliga eller ändra årsredovisningslagens bestämmelser. Riktlinjerna anger att det vid uppsägning av verkställande direktören från bolagets sida kan få utgå en avgångsersättning. Granskningen visar att samtliga bolag, med ett undantag, nu följer riktlinjerna i fråga om uppsägningstid och avgångsvederlag. Fem bolag följer inte rekommendationen i riktlinjerna att avgångsersättningen ska reduceras om verkställande direktören erhåller en ny anställning. Inget av pensionsavtalen tycks utgå från samma "källa". Därtill uppvisar flera pensionsavtal oklarheter eller saknar uppgifter, vilket ger utrymme för tolkningar i fråga om vilka pensioner som bolagen har att betala. Detta kan leda till stora ekonomiska konsekvenser för bolagen. Revisorerna anser det otillfredsställande att staten inte har en bättre kontroll över vilka pensionsavtal som ingås i de statliga bolagen. Det är enligt revisorerna viktigt att pensionsavtalen är klara och precisa och inte ger utrymme för olika tolkningar. En oberoende funktion eller resurs bör tillföras som tillsammans med styrelsen och i första hand styrelseordföranden bevakar att behövlig kompetens finns när nya avtal ska bestämmas. Det bör ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att de för staten mest fördelaktiga avtalen ska träffas. Få remissinstanser har kommenterat revisorernas iakttagelser och förslag beträffande ersättningar och löner. anger beträffande bolagsledningars löner och ersättningar att ett bolag av Vin & Sprits omfattning och struktur, med stor del av verksamheten på den internationella marknaden, arbetar under helt skilda förutsättningar, med bl.a. olika lagstiftning och praxis, marknadsmässiga villkor m.m. Det innebär enligt bolaget med nödvändighet att ersättningar och övriga villkor måste anpassas till skilda lokala marknader. Remissinstanserna har inte haft något att invända mot de förslag som revisorerna redovisade i rapporten. Regeringen bör därför som revisorerna föreslagit i rapporten undersöka orsakerna till löneskillnaderna mellan verkställande direktörer i bolag som har i princip samma marknadssituation och struktur samt monopolföretag och statliga myndigheter och affärsverk. De statliga bolagsledningarnas löner och andra förmåner bör enligt revisorerna fortlöpande följas upp och granskas av . I stället för att ge ut nya riktlinjer till stöd för bolagen för hur de ska återredovisa bolagsledningarnas löner och ersättningar i årsredovisningen bör regeringen överväga att göra ändringar i eller komplettera årsredovisningslagen. Regeringen bör därtill förbättra kontrollen av vilka pensionsavtal som ingås i de statliga bolagen. Revisorerna föreslår att en funktion eller resurs tillförs som tillsammans med styrelsen och styrelseordföranden bevakar att behövlig kompetens alltid finns när nya pensionsavtal för den verkställande direktören ska bestämmas. Med hänvisning till de motiveringar som framförts ovan föreslår revisorer att fattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.1 allmänna synpunkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.2 som ägarföreträdare. Övergripande mål, ekonomiska mål och verksamhetsmål tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.3 övergripande mål, ekonomiska mål och verksamhetsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.4 styrelsernas effektivitet. Insyn, uppföljning och revision tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.5 om insyn, uppföljning och revision. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.6 om dotterbolagens verksamhet. Bolagsledningarnas löner och ersättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorer anfört i avsnitt 2.7 om bolagsledningarnas löner och ersättningar. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit tf. kanslichef , utredningschef och revisionsdirektör (föredragande). Rapport 2002/03:10 Staten som bolagsägare revisorer · 100 12 · TEL · fax Www.riksdagen.se/rr Förord revisorer presenterar härmed sin granskning av statens roll som ägare av bolag. Granskningen har bedrivits inom revisorernas tredje avdelning. I tredje avdelningen ingår (m) ordförande, (), v. ordf, (), (), (), (), () och (). Inom revisorernas kansli har revisionsdirektör haft ansvaret för granskningen. Även kanslichef och utredningschef har deltagit i arbetet. Rapporten sänds nu på remiss till ett antal myndigheter och organisationer. Revisorernas slutliga ställningstagande och förslag till åtgärder utformas därefter i en skrivelse till . revisorer granskade 1997 statens roll som ägare av bolag. Granskningen resulterade i flera förslag som syftade till att förstärka ägarrollen (förs. 1997/98:RR9). Revisorernas nya granskning har omfattat styrningen och uppföljningen av de statliga bolagens verksamheter samt ägarföreträdaren roll i det avseendet. En särskild studie har gjorts av bolagsledningarnas löner och pensioner. Revisorerna noterar i granskningen en ökad aktivitet inom på flera områden. Det gäller dock främst då flera beslut eller andra åtgärder som rör ägarstyrningen tagits av såväl regeringen som . Revisorerna anser att flera av insatserna skulle ha kunnat genomföras tidigare. På samma sätt som vid revisorernas förra granskning går det ännu inte att fullt ut se effekterna av vissa av insatserna. Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka sin roll som ägarföreträdare. Mer tid och resurser avsätts i för bolagsfrågorna. Granskningen har visat att departementen ibland valt olika lösningar i ägarstyrningen. Bristen på samordning inom kan vara en bidragande orsak till de kvarstående problem som revisorerna pekar på i denna rapport. Den årliga redogörelsen för de statliga bolagen har utvecklats sedan revisorernas förra granskning. I dokumentet redovisar staten numera sin ägarpolicy och beskriver vilka krav som ställs på bolagen och hur deras verksamheter utvecklats . Revisorerna pekar på vissa brister i återrapporteringen bl.a. i fråga om måluppfyllelsen för vissa bolag. Den årliga redogörelsen är ett viktigt dokument för att ge och allmänheten ökad insyn i förvaltningen av de statliga bolagen. Det är uppenbart att lagt ned stort arbete på att utveckla den årliga redogörelsen. Revisorerna ser positivt på det arbetet och förutsätter att dokumentet fortsätter att utvecklas. Samordning och enhetlighet inom Regeringen har beslutat att överföra samtliga bolag förutom till statsrådet ansvarsområde under . Även från kommer att överföras. Statsrådet har därtill fått ansvar för att i respektive departementschefs ställe föredra ärenden för regeringen som ställer krav på enhetlig ägarpolitik eller avser styrelsenomineringar. Revisorerna välkomnar regeringens beslut att koncentrera ägarutövandet till färre departement samt initiativet till att en minister får ansvar för flera bolagsärenden. Revisorerna konstaterar att kommer att ha ansvaret för endast ett bolag, . Från överförs , vilket betyder att endast tre bolag blir kvar i departementets förvaltning. Revisorerna kan inte bedöma om beslutet att utse en minister som föredragande av ärenden som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik också leder till att ägarstyrningen vid de olika departementen blir mer enhetlig. Beslutet bör dock enligt revisorerna ändå ge goda förutsättningar för en sådan utveckling. De verktyg som 1998 framhöll som viktiga för enhetlighet och samordning i ägarstyrningen, en ägarhandbok och en interdepartemental arbetsgrupp, den s.k. Axelgruppen, används inte längre. Några motsvarande för gemensamma verktyg eller metoder har inte använts. kommer att anordna en gemensam tredagarsutbildning för samtliga som handhar bolagsfrågor inom myndigheten. Detta är den första egentliga utbildningsinsatsen för de bolagsansvariga . Revisorerna ser positivt på initiativ men vill betona värdet av en mer systematisk och fortlöpande utbildning av den här gruppen departementstjänstemän. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med en redovisning av hur utvecklingsarbetet inom bedrivs. revisorer konstaterar att staten fortfarande använder sig av flera olika dokument i ägarstyrningen. Verksamhetsmål och ekonomiska mål anges i olika typer av dokument som bolagsordning, ägardirektiv, avtal, riksdagsbeslut, propositioner, m.m. Revisorerna har vidare konstaterat att det fortfarande brister i uppföljningen av de ekonomiska målen och verksamhetsmålen för bolagen. Regeringens riktlinjer för den externa ekonomiska rapporteringen från bolagen får, enligt revisorerna, inte ersätta mer konkreta krav formulerade direkt till bolagen. I granskningen konstaterar revisorerna att bolagsordningen för bolagen inte alltid anger det övergripande syftet med verksamheten. Vidare framgår det inte klart av bolagsordningen när verksamheten inte syftar till vinst. Revisorerna anser att det ankommer på regeringen att se till att aktiebolagslagens regler i det avseendet alltid följs. Revisorerna noterar vidare att flera av bolagens verksamhetsmål och ekonomiska mål blivit mer preciserade sedan revisorernas förra granskning. finns emellertid flera exempel på att målen eller kraven är angivna i opreciserade eller allmänt hållna dokument. Att mer än en fjärdedel av bolagen i revisorernas enkät svarar att de ekonomiska målen framgår av andra dokument än ägardirektiv eller avtal anser revisorerna otillfredsställande. Det bör enligt revisorerna vara en prioriterad uppgift för ägaren att se till att av styrdokument nu begränsas samt att verksamhetsmålen och de ekonomiska målen ses över, preciseras och formuleras i skriftliga dokument som är direkt riktade till bolaget. Regeringen har betonat vikten av effektiva styrelser. Revisorerna noterar att regeringen varit aktiv i det här avseendet bl.a. med att gå ut till bolagen med olika riktlinjer för styrelsearbetet samt att den i ökad utsträckning arbetat med särskilda rutiner inför nomineringen av nya ledamöter. Enligt revisorerna bör följa upp om och hur de riktlinjer som det ger ut följs av bolagen. Något departement, förslagsvis som förvaltar störst antal bolag, bör få en sådan uppgift samt sprida regeringens policy och redovisa "goda exempel" på hur såväl nomineringsprocessen bör gå till som verka för mer heterogena styrelser. Revisorerna anser vidare att styrelsefrågorna bör vara ett återkommande diskussionsämne i den fortlöpande utbildning för de bolagsansvariga inom som revisorerna föreslår. Enligt revisorerna bör nya styrelseledamöter tillhandahållas utbildning av ägaren, regeringen, i frågor som rör bl.a. ledamöternas roll och ansvar i bolaget samt i allmän bolagskunskap där så bedöms erforderligt. Granskningen visar att riksdagsledamöter utses i bolagsstyrelser där det tidigare funnits en eller flera riksdagsledamöter. Det sker närmast rutinmässigt från regeringens sida utan någon egentlig prövning av behovet av en sådan representation. Revisorerna anser att det även bör ankomma på förvaltaren/att vid varje nomineringstillfälle pröva vilken kompetens och vilken insyn som behövs i styrelserna. I det sammanhanget bör t.ex. behovet av flera ägarföreträdare i styrelsen diskuteras. Flera ägarföreträdare i styrelserna leder, enligt revisorerna, inte automatiskt till en starkare ägarroll eller att bolagsstyrelserna blir effektivare. Det kan i stället öka risken för målkonflikter mellan ägaren och bolaget. Revisorerna anser därtill att regeringen bör följa upp styrelsearvodena på ett bättre sätt än och fastställa riktlinjer till vägledning för departementen hur och efter vilka grunder styrelseledamöternas arvoden ska beräknas. Riktlinjer om löner och pensioner bör ses över Regeringen har gett ut riktlinjer som rör anställningsvillkoren för personer i företagsledande ställning i de statliga bolagen. De omfattar bl.a. löner, avgångsvederlag och pensioner. Revisorerna konstaterar i granskningen att de allra flesta bolagen följer regeringens riktlinjer men att de också oftast väljer att utnyttja det för vd mest förmånliga löne- respektive pensionsavtalet. Granskningen visar att vd i några bolag har betydligt högre lön än generaldirektörer för affärsverken eller statliga myndigheter av motsvarande storlek. I det avseendet följs inte regeringens riktlinjer. Revisorernas sammanfattande bedömning i fråga om lönerna för de vd och arvodena för styrelseordförandena är att regeringen närmare bör undersöka vilka motiv som ligger till grund för de stora löneskillnaderna. I årsredovisningslagen anges som krav att det sammanlagda beloppet av löner och ersättningar för gruppen vd och styrelseledamöter ska redovisas i årsredovisningen. Det finns således inget krav i årsredovisningen att specificera vd:s lön och pension på individnivå, utan det är gruppens sammanlagda ersättning som ska anges. För att undvika oklarheter om vilken rapportering som krävs av bolagen bör, enligt revisorerna, regeringen överväga att i stället för att ge ut riktlinjer ta initiativ till att förtydliga/ändra årsredovisningslagens bestämmelser. Enligt regeringens riktlinjer kan vid uppsägning från bolagets sida en avgångsersättning få utgå. Granskningen visar att samtliga bolag, med ett undantag, nu följer riktlinjerna i fråga om uppsägningstid och avgångsvederlag. Det är fem bolag som inte följer rekommendationen i riktlinjerna att det ska ske en avräkning från avgångsersättningen om vd erhåller en ny anställning. Vidare konstateras att inget av de pensionsavtal som träffas med vd tycks utgå från samma "källa". Därtill uppvisar flera pensionsavtal oklarheter eller saknar uppgifter vilket ger utrymme för tolkningar ifråga om vilka pensioner som bolaget har att betala. En brist som kan leda till stora ekonomiska konsekvenser för bolagen. Revisorerna anser det otillfredsställande att staten inte har en bättre kontroll över vilka pensionsavtal som ingås i de statliga bolagen. Det är enligt revisorerna viktigt att pensionsavtalen är klara och precisa och att avtalen inte ger utrymme för olika tolkningar. En oberoende funktion eller resurs bör tillföras som tillsammans med styrelsen och i första hand styrelseordföranden bevakar att behövlig kompetens finns när nya vd avtal ska bestämmas. Det bör enligt revisorer ankomma på regeringen att vidta de eventuella åtgärder som behövs för att åstadkomma de för staten mest fördelaktiga avtalen. Revisorerna har i granskningen funnit att regeringen varit mer aktiv när det gäller att ställa krav på bolagen och gå ut med riktlinjer för verksamheterna . Däremot tycks regeringen inte ha varit lika aktiv i fråga om att följa upp om kraven och riktlinjerna har uppfyllts. Iakttagelsen gäller på en rad områden. revisorer anser att det behövs mer frekventa och systematiska kontakter mellan ägaren och bolagets revisorer. revisorer anser att det utbytet borde ha kunnat utvecklats mer sedan revisorernas förra granskning. I granskningen har vidare noterats att revisorer ännu inte återfinns i samtliga bolag med samhällsintressen eller bolag som ålagts samhällsåtaganden. råder det en viss osäkerhet om roll i fråga om att bedriva revision av samhällsåtaganden. Den precisering från regeringen som revisorer föreslog i sin förra rapport om vad som ska avses med en sådan revision har inte gjorts. Den nya som bildas får befogenhet att själv utse revisorer i bolagen och rätt att infordra uppgifter från bolagsrevisorerna. Revisorerna anser att regeringen redan nu bör ta initiativ till att finna lämpliga metoder för att utveckla utbytet mellan revisorerna i bolagen och ägaren. revisorer anser därtill att regeringen inom något eller bör återkomma till och redovisa resultatet av det utvecklingsarbetet. Vilka dotterbolag bör inte avyttras utan medgivande? För statliga bolag gäller att de inte får säljas utan hörande. Detta gäller moderbolagen men inte deras dotterbolag. Frågan om lämpligheten av den ordningen ifrågasattes i revisorernas förra granskning. revisorer konstaterar att antalet dotterbolag i princip är lika många som vid tiden för revisorers förra granskning, 250 stycken. Av granskningen framgår att 15 bolag sålt dotterbolag . I endast två av fallen har försäljningen underställts . Flera dotterbolag har sådana verksamheter som tidigare fattat beslut om ska drivas i statlig regi. Andra har samhällsåtaganden att uppfylla eller andra mål som kan vara av politisk karaktär. revisorer vidhåller sitt förslag från den förra granskningen att regeringen bör inventera vilka dotterbolag som har sådana verksamheter. Utifrån den informationen borde det sedan vara möjligt att avgöra vilka dotterbolag som inte bör säljas utan hörande. Revisorerna anser att regeringen bör återkomma till med resultatet av en sådan översyn. revisorer granskade 1997 statens roll som ägare av bolag. Granskningen resulterade i flera förslag som syftade till att förstärka ägarrollen (förs. 1997/98:RR9). Förslagen ledde dock inte till några tillkännagivanden från bl.a. med hänvisning till att flera av de föreslagna åtgärderna redan blivit genomförda eller var föremål för ett utvecklingsarbete inom . Det har gått revisorerna genomförde den förra granskningen. På eget initiativ har revisorerna nu beslutat att följa upp utvecklingen inom området. har det i massmedierna förekommit flera reportage om bolagsledningars förhållandevis höga löner och pensioner. Någon överblick av hur det ser ut inom de bolag som staten äger finns inte .