frsrdg · GQ04RR16 · 2003-01-01 00:00:00 — Konsulterna konstaterar för bolagen med samhällsintressen att det finns flera exempel på ersättningar till vd som ligger klart över högsta ersättningen för den bäst betalde generaldirektören. En årslön för en generaldirektör kan variera mellan och inklusive de tre affärsverken , och . Affärsverken bedriver en viktig och omfattande verksamhet med många anställda. Konsulterna ifrågasätter om några av ersättningarna till vd i bolagen följer riktlinjerna bl.a. i fråga om att lönenivån i bolag som huvudsakligen bedriver monopolverksamhet bör sättas efter en jämförelse med bolag som verkar på icke konkurrensutsatta marknader och med statliga verk. Tantiem eller liknande ersättning konstateras endast i ett fåtal bolag som bedrivs under marknadsmässiga villkor och inte alls i övriga bolag. Lönerna 1997 respektive 2001 En jämförelse med resultatet från den genomgång av löner som revisionsbyråerna Lybrand samt Deloitte & Touche gjorde 1997 visar på stigande lönenivåer för vd i de helägda bolagen. Då konstaterades att lönerna generellt utgick med belopp understigande och att lönen endast i ett begränsat antal fall översteg det beloppet. Den högsta lönen inklusive bonus som utgick uppgick till . Det har gått revisionsbyråernas undersökning. Huruvida bolagsledningarnas löneutveckling är representativ för näringslivet i övrigt är svårt att bedöma. Ledningarna arbetar också inom mycket skiftande branscher som har utvecklats mycket olika. Den nu gjorda genomgången visar att 22 av 36 vd:ar i de helägda statliga bolagen har högre månadslön (inklusive ev. bonus) än . 6 vd har en månadslön . Den högst betalde har en månadslön på . Medianlönen för en statlig vd uppgick till . Styrelseordförandenas arvoden avhängiga bolagets marknadssituation Ägaren tillsätter styrelse och bestämmer arvodet till styrelsens ledamöter samt bestämmer för vilken tid arvodet utgår genom beslut på bolagsstämma. Av sammanställningen ovan framgår att ersättningen till styrelseordförandena varierar mellan och . Även här går det att konstatera att styrelseordförandena i bolag med marknadsmässiga villkor ofta har högre ersättning än styrelseordförandena i bolag med samhällsintressen. Ersättningsnivåerna kan vidare ha ett samband med bolagets storlek och arbetsinsatsen samt hur styrelsearbetet är organiserat. Detta har inte undersökts närmare av konsulterna. Stor variation i pensionsersättningen till VD tar ställning till den samlade ersättningsnivån för vd inklusive pensionsvillkor och övriga förmåner. Pensionen bör enligt regeringens riktlinjer ses som en del i de samlade förmånsvillkoren för vd. Avtal om pension bör vidare enligt riktlinjerna i huvudsak omfatta motsvarande regler om sjukförsäkringsskydd och efterlevandeskydd som utgår enligt allmän pensionsplan ( t.ex. ITP-planen). Pensionsnivån bör ha som utgångspunkt en pensionsålder i intervallet . En lägre pensionsålder bör enligt riktlinjerna motsvaras av en lägre pensionsnivå. Som framgår av tabellen nedan är pensionsåldern eller högre för samtliga vd i bolagen utom i ett fall där den är . Statens ägande i det bolaget utgör . Vanligast förekommande är en pensionsålder för vd vid . 21 vd i bolagen har sådana avtal. Fem vd har en pensionsålder vid 62 eller och 16 . Som kommer att framgå nedan i avsnitt 14.3 är det inte ovanligt att de med en pensionsålder vid har ett avtal som ger dem rätt att begära full pension även från . När det gäller uppgiften om årets pensionskostnad till vd så saknas i tabellen uppgift från några bolag. När konsulterna skulle inhämta kompletterande uppgifter uppgav vissa bolag att de inte ansåg sig omfattas av riktlinjerna eller tolkade riktlinjerna att det endast krävs en sammanfattande bedömning av pensionsvillkoren. Konsulterna anser att riktlinjerna om pensionsvillkor är svårtolkade och föreslår i sin rapport att de förtydligas. Uppgifterna i följande tabeller över vd:s pensionskostnad är hämtade från den redovisning som bolaget är skyldigt att lämna i samband med årsredovisningen. I de fall någon uppgift saknats eller varit oklar i årsredovisningen har de uppgifterna inhämtats från bolaget. De i tabellerna angivna beloppen för vd och styrelse är de uppgifter som bolaget har skyldighet att redovisa enligt årsredovisningslagen. I den gruppen ingår ibland kostnaden för flera f.d. verkställande direktörer vilket gör att pensionskostnaden i några fall vida överstiger kostnaden för den tjänstgörande verkställande direktören. Det bör också framhållas att pensionskostnaden för såväl gruppen vd som tjänstgörande vd kan variera stort mellan olika år. Tabell 12 Pensionsvillkor och kostnader för ledningarna i statliga bolag med marknadsmässiga krav, Bolag tjänstgörandeVD Pensionskostnadför samtliga VD/styrelse även f.d VD Pensionsålder VD 977 6 000 62 Nordea 2 180 23 949 55 i.u 17 000 60 3 157 4 000 60 i.u 8 000 60 Posten 1 2 200 6 000 60 424 1 739 60 Svensk exportkredit 1 200 1 200 60 Vin & Sprit 19 198 30 900 60 Itp 500 60 2 845 8 500 60 1 2 000 i.u 62 351 475 65 Vasallen 400 2 458 61 141 141 65 SJ 1 290 1 290 65 612 612 60 Specialfastigheter 470 470 60 Imego 1 243 243 65 Svenska lagerhusaktiebolaget 640 62 427 427 62 Svenska skogsplantor 266 266 65 SweRoad 325 325 65 Swedesurvey 237 237 65 Itp 81 65 1 Delvis anslagsfinansierade bolag. Tabell 13 Pensionsvillkor för ledningarna i statliga bolag med särskilda samhällsintressen, VD för samtliga VD och styrelse Pensionsålder VD 900 900 60 185 1 300 65 Itp+348 701 60 Systembolaget 1 249 2 600 60 Venantius 977 977 60 315 315 65 SOS Alarm 520 520 60 540 540 65 575 2 453 60 458 458 60 174 174 1) Kungliga Dramatiska Teatern 222 222 1) 233 233 60 och Baninvest 221 221 65 1 996 1 996 65 274 274 60 AB 250 255 i.u 352 352 65 183 183 65 AB Bostadsgaranti 291 291 60 216 216 65 Kanalbolag 168 168 65 1) Pensionsrätt enligt förordningen om tjänstepension för vissa arbetstagare med icke statlig anställning. (SFS 1991:1427) Det bör noteras att de pensionskostnader som anges ovan gäller bolagets avsättning . Som kommer att framgå av redovisningen nedan i kapitel 14.3 är det flera olika faktorer som avgör vilka avsättningar som bolaget behöver göra och när. Av de båda tabellerna framgår att några bolag hade mycket höga pensionskostnader . Den ojämförligt högsta pensionskostnaden hade , drygt 19 miljoner för vd och för vd och styrelse. Höga pensionskostnader hade även , , och med kostnader . Konsulterna anser att riktlinjerna för pensionsvillkoren behöver tydliggöras. Dessa ger en mycket dålig vägledning om hur bolagen ska redovisa ingångna avtal om pensioner för bolagets ledning. Varje styrelsebeslut om pension till bolagsledningen bör enligt konsulterna grundas på beräkningar om sannolik och maximal kostnad för bolaget. Det finns risk för att styrelsen inte alltid haft full insikt om vilka kostnader som bolaget ådrog sig när den ingick pensionsavtalet för vd. Regeringen har beslutat om nya riktlinjer om ledande befattningshavares förmåner. Bolagen ska enligt dessa riktlinjer i tillämpliga delar presentera externa redovisningar enligt de rekommendationer antagit. Dessa rekommendationer anger bl.a. att redovisningen av ersättningarna och förmånerna för bolagsledningen bör ske på individnivå. Kraven hur pensionsavtal ska redovisas är också mer långtgående i de nya rekommendationerna . Konsulterna menar att det finns en risk att bolagen tolkar "tillämpliga delar" på olika sätt och att riktlinjerna därför inte leder till någon ökad information om pensionsförmånerna i bolagen. Eventuellt bör andra styrformer användas för att få till stånd en redovisning på individnivå och tydliggöra bolagets kostnader för pensionsavtal. Bolagen följer rekommenderad uppsägningstid och rekommenderade avgångsvederlag Enligt regeringens riktlinjer kan vid uppsägning från bolagets sida en avgångsersättning få utgå. Den får motsvara högst 24 månadslöner och ska utbetalas . Vid ny anställning eller inkomst från annan förvärvsverksamhet ska avgångsersättningen reduceras med belopp motsvarande ny inkomst . Konsulternas granskning av uppsägningstid och avgångsvederlag visar att samtliga bolag, med ett undantag, nu följer riktlinjerna i det här avseendet. går det att konstatera att bolagen oftast väljer en avgångsersättning . 30 av de 46 svarande bolagen hade sådana avtal. 2 bolag hade 21 månader och 1 bolag, , hade 36 månader. Av övriga bolag svarade åtta att de hade en uppsägningstid , 3 bolag 6 månader och 2 bolag . 5 bolag följer inte rekommendationen att det ska ske en avräkning från avgångsersättningen om vd erhåller en ny anställning. En av dessa vd:ar får ersättning och en . Konsulterna föreslår följande ändringar/kompletteringar i riktlinjerna eller i annat dokument: Klargör tydligare vilka bolag som omfattas av riktlinjerna. Ange att inga avtal om pension eller avgångsvederlag får in gås utan att det finns kalkyler på sannolikt och maximalt utfall av kostnaden för bolaget. Kräv att redovisning av ersättning görs per individ. Kräv att bolagets kostnader för pensionsavtal för personer i ledande ställning redovisas tydligt. VD:s pensionsavtal och bolagets kostnader Mycket höga pensionskostnader för vd kan, som framgått ovan, ha flera olika förklaringar. Av sammanställningen över de statliga bolagens pensionskostnader framgår det att flera bolag hade mycket höga avsättningar till vd:s pension. Pensionskostnaden för vd i förhållande till den redovisade lönen varierade från i något bolag till i ett annat. En "normal" pensionskostnad för tjänstemän kan uppskattas till mellan cirka 10 och av lönen. Revisorerna har med anledning av de mycket olika pensionsavsättningarna uppdragit åt Per från ÖhrlingsPriceWaterHouseCoopers att mer ingående studera pensionsavtalen. Granskningen omfattar totalt 50 pensionsavtal som de framgår av bolagens årsredovisningar. Av dessa har 30 slumpvis valda anställnings/pensionsavtal närmare undersökts. Pensionsavtalen och årsredovisningarna har granskats med avseende på pensionskostnader, pensionsålder, pensionsnivå, finansiering, intjänanderegler samt formell kvalitet. I uppdraget ingår även att studera om och och i så fall hur olika avtalskonstruktioner kan ha avgörande betydelse för bolagets pensionskostnader. I uppdraget ingår bl.a. att bedöma om pensionsavtalen följer de riktlinjer om pensionsavtal som regeringen beslutat. Det gäller bl.a. den redovisning som bolagen är skyldiga att lämna i årsredovisningen. Konsulten konstaterar vid en jämförelse mellan pensionsavtalen och den information som lämnas i respektive årsredovisning att informationen i de flesta fall är bra och uttömmande. Bolagen tycks ha strävat efter att inom ett begränsat utrymme förklara innebörden av avtalen så tydligt som möjligt. Ett allmänt intryck är att det oftast tycks vara "ordning på papperen". Pensionsavtalen uppvisar enligt konsulten en kvalitativ standard som ligger i nivå med det privata näringslivet. I likhet med konsulterna från RRV konstateras vissa brister när det gäller redovisningen i bolagens årsredovisningar. Regeringens riktlinjer är enligt konsulten kortfattade vad avser pensionsvillkor och bedömningen är att riktlinjerna behöver förtydligas och för att kanske få samma funktion som koncernpolicyn inom det privata näringslivet. Pensionsnivåerna uppvisar visserligen viss samstämmighet men det gäller däremot inte utformningen av pensionsavtalen. Det finns praktiskt taget inga avtal som synes vara formulerat utifrån samma källa. Avtalen är påfallande ofta otydliga samt saknar viktiga uppgifter vilket medför tolkningsproblem och oklarhet om bl.a. pensionskostnaden för bolaget. Olika typer av pensionsavtal I regeringens riktlinjer för anställningsvillkor till företagsledare i statliga bolag antyds att ITP-planen ska vara riktmärke och att lägsta pensionsålder bör vara . De flesta vd har undantagits från den pensionsplan som gäller för övriga anställda dvs. ITP-planen vilket konsulten anser förvånande. Förklaringen till detta kan vara dålig kunskap om planen eller att man räknar med att få större avkastnigngenom att placera i aktieanknutna fonder. Den troligaste förklaringen är enligt konsulten den aktiva marknadsföring som försäkringsbolag och försäkringsmäklare riktar mot gruppen vd. Pensioner kan vara förmånsbestämda eller avgiftsbestämda. För avgiftsbestämda pensioner är den framtida pensionskostnaden enkel att beräkna. Här avtalas att en viss fastställd försäkringsavgift ska erläggas och den anställde erhåller den pension som de accumulerade avgifterna genererar. Med förmånsbestämd pension menas att pensionen ska uppgå till viss andel av lönen men kostnaden är inte bestämd. Arbetsgivaren ansvarar för att pensionen uppgår till den avtalade nivån, oavsett hur stor kostnaden blir. Av de 50 pensionsavtal som konsulten gått igenom gäller förmånsbestämd pension i 45 fall och avgiftsbestämd pension i fem fall. Det förekommer även mellanformer av förmånsbestämd och avgiftsbestämd pension. Likheter och olikheter i pensionsavtalen Vid den närmare granskningen av de 30 pensionsavtalen finner konsulten vissa likheter men också flera olikheter i avtalskonstruktionerna. Viktiga uppgifter saknas t.ex. om intjänanderegler vilka måste framgå för att man ska kunna avgöra hur stor pensionsrätt som är intjänad . Saknas intjänanderegler kan det leda till att en för hög eller för låg pension betalas ut om den anställde avgår före pensionsåldern. Nivån på den efterlevandepensionen är vidare viktig att precisera liksom klara uppgifter om den exakta pensionsnivån eller avgiften. Flera avtal saknar dessa uppgifter. En annan olikhet är att eventuell bonus i vissa avtal inte är pensionsgrundande medan andra avtal över huvud taget inte berör frågan. Stora bonusar nära pensionstidpunkten kan om de grundar pension medföra extrema pensionskostnader för bolaget. Förmånsbestämda pensioner måste innehålla uppgift om intjänande Det är betydligt vanligare att vd avgår före pensionsåldern än att han eller hon sitter kvar tiden ut. Det är bl.a. av den anledningen viktigt att förmånsbestämda pensionsavtal innehåller uppgift om intjänad pension . Pensionskostnaden för en vd med en förmånsbestämd pension kan illusteras med följande exempel: Antag att en nyutnämnd 53-årig vd erhåller en lön på . I den tidigare anställningen var lönen . anger pensionsålder men vd har rätt att avgå med full pension redan från . Mellan 60 - uppgår pensionen till av lönen och från till av lönen. Efterlevandepensionen uppgår till av lönen. I den tidigare anställningen gällde normal statlig tjänstepensionsplan. I den tidigare anställningen uppgick den årliga pensionskostnaden till ca (av lönen). Kostnaden för vd-pensionen, med pensionsålder , kommer att uppgå till (av lönen). Om man redan vid anställningens början antar att pensionering kommer att ske , och att pensionskostnaden ska fördelas från anställningens början och fram till , kommer pensionskostnaden för vd att uppgå till . (av lönen). Den nya kostnaden blir oförändrad till , under förutsättning att lönen är oförändrad. Om man räknar med 5 %t årlig löneökning kommer den genomsnittliga årliga pensionskostnaden att uppgå till . Särskild löneskatt tillkommer för bolaget med . Pensionskostnaderna är svåra att beräkna Konsulten ställer sig tveksam till om lönökningar nära pensionsåldern ska vara helt pensionsmedförande. Osedvanligt höga löneökningar till en vd som har eller några månader kvar till pensionsåldern kan ge extremt bra utfall som pensionsåldern inträder. I vissa avtal finns inskränkningar för hur löneökningar nära pensionsåldern ska undantas från pensionsunderlaget. I de fall där pensionsåldern är och där rätt finns att avgå med full pension från ger det undantaget ingen effekt. av de vd:ar som har en pensionsåldern vid har också rätt att avgå vid med full pension. Följande förslag lämnas i rapporten: Arbetsmarknadens pensionsplaner för tjänstemän ger pensionsförmåner upp till trettio basbelopp. Naturligt vore att även vd omfattades av samma pensionsplan som övriga anställda och att han/hon erhåller kompletterande pension på den del av lönen som överstiger trettio basbelopp. Det är tveksamt om förmånsbestämda pensionsavtal ska behöva finansieras med individuella pensionsförsäkringar. Särskild kreditförsäkring kan tecknas för att nå fullgod säkerhet. De individuella pensionsförsäkringarna blir därmed överflödiga och administrationen samt kostnadsberäkningarna mycket enklare. Företagsägda kapitalförsäkringar kan ersättas med att bolaget utlovar den angivna pensionsnivån och bokför motsvarande skuld i balansräkningen. När pensionering blir aktuell utbetalas pensionen direkt från bolaget till vd utan mellanhänder vilket är en enkel, billig och säker hantering. Ägarföreträdaren och vd bör båda vara uppmärksamma på samordnings- och intjänandereglerna för att undvika otydligheter i fråga om pensionskostnaden. Frågan om pensionsmedförande lön för löneökningar nära pensionsåldern bör diskuteras och klarläggas mellan parterna. Regeringens riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning i statliga bolag bör beträffande pensionsvillkoren göras tydligare. Informeras om utförsäljning av dotterbolag? Regeringen ska enligt regeringsformen höra vid väsentliga ändringar av företagens inriktning m.m. Enligt regeringsformen, samma paragraf, fastställer grunderna - i den omfattning som behövs - för förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. För statliga bolag gäller att de inte får säljas utan hörande. Detta gäller moderbolagen men inte deras dotterbolag. Frågan om lämpligheten av den ordningen ifrågasattes i revisorernas förra granskning, och revisorerna ansåg att det borde klargöras tydligare vad som gäller i det avseendet. Antalet dotterbolag till de statliga bolagen ökade markant , från 90 dotterbolag till 1997. En genomgång av bolagens årsredovisningar för visar att antalet dotterbolag inte har ökat utan ligger på i princip samma nivå . Den siffran bör ses mot bakgrund av att antalet bolag minskat . svarar för cirka en femtedel av samtliga dotterbolag. Revisorerna pekade i sin förra rapport på två olika tillfällen där en underställning av försäljning av dotterbolag borde ske nämligen: När statliga dotterbolag bedriver samhälleligt betydelsefulla verksamheter eller verksamheter där beslutat att den helt eller delvis ska bedrivas i statlig regi. När dotterbolag till statliga bolag har att uppfylla samhällsåtaganden eller andra typer av mål som har en politisk karaktär eller inte är strikt affärsmässiga. Av revisorers enkät till de statliga bolagen framgår att 15 bolag sålt dotterbolag . AB Swedcarrier, , , , , , , , Förvaltningsaktiebolaget , , , , , SJ och Rymdaktiebolaget. I endast två av fallen har försäljningen underställts . Det gäller Postens försäljning av Postgirot samt som sålt aktier i . revisorer föreslog i sin granskning 1997 att regeringen borde se över vilka dotterbolag som inte fick säljas utan medgivande. Bakgrunden till förslaget var revisorernas granskning av försäljningen av . I det fallet hade beslutat om att verksamheten skulle bedrivas i statlig regi men fick inte möjlighet att ta ställning till försäljningen. Någon sådan översyn har inte genomförts. anförde i sitt remissvar på revisorernas förra rapport att de synpunkter revisorerna framfört beträffande skäl för riksdagsbehandling vid försäljning av statliga dotterbolag borde studeras ytterligare. Någon sådan studie tycks ännu inte ha genomförts. pekar på bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten vari anges att regeringen får sälja statens aktier i bolag där staten har av rösterna om inte har beslutat annat. Regeringen får däremot inte minska statens ägarandel i bolag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Som nämnts ovan gäller detta endast moderbolagen. Den övergripande frågan om avyttring av dotterbolag bör enligt sättas i samband med de övergripande mål som regeringen beslutar om bolagens huvudsakliga inriktning och mål. Det bör ankomma på styrelser och förvaltare att tillse att sådan verksamheter som är avgörande för att uppfylla de beslutade övergripande målen ej avyttras oavsett om de bedrivs i ett dotterbolag eller som en verksamhetsgren inom moderbolaget. När revisorerna i sin enkät ställer frågan till bolagen om bolagen har dotterbolag som helt eller delvis verkar i syfte att uppfylla de samhällsåtaganden som bolaget har att uppfylla svarar fyra bolag att de har sådana dotterbolag mot sju i den tidigare granskningen. Tolv bolag svarar att det är moderbolaget ensamt som ansvarar för samhällsåtagandena mot tio bolag . De fyra bolag som fortfarande har dotterbolag med samhällsåtaganden är , , och . Någon restriktion för försäljning av dessa dotterbolag har, vad revisorerna kunnat finna, inte tagits in i moderbolagets bolagsordning eller i något annat dokument. Revisorernas granskning har omfattat styrningen och uppföljningen av de statliga bolagens verksamheter samt ägarföreträdaren roll i det avseendet. Därutöver har ingått att studera utvecklingen inom några specifika områden som berör bolagen och deras förvaltning. En särskild studie har gjorts av bolagsledningarnas löner och pensioner. Det huvudsakliga syftet med granskningen har varit att studera om ägaren genom varit fortsatt aktiv att utveckla styrningen, uppföljningen och återredovisningen av bolagens verksamhet. Det har gått närmare revisorerna presenterade sitt förslag till om hur ägarstyrningen m.m. kunde stärkas (1997/98:RR9). Denna granskning visar nu på en ökad aktivitet inom när det gäller åtgärder för att utveckla ägarrollen. Arbetsformerna inom ses över. Revisorerna konstaterar att regeringen tagit ett beslut som innebär en överflyttning av fler bolag till samt att en minister blir föredragande i bolagsärenden som kräver en enhetlig ägarpolitik eller avser styrelsenomineringar. Regeringens rapportering till om de statliga bolagens verksamhet har utvecklats genom förbättringar i den årliga redogörelsen för statliga företag. Regeringen har aviserat att den kommer att utvärdera bolagens uppföljning av måluppfyllelsen för sin verksamhet i den årliga redogörelsen till . Ägaren ställer nu krav på kvartalsrapporter från bolagen. Riktlinjer som i olika avseenden berör bolagen och deras verksamhet har tillställts bolagen. En utbildningsinsats kommer att anordnas för bl.a. bolagshandläggare. Revisorerna konstaterar således att regeringen arbetat för att stärka sin ägarroll. ser revisorerna att situationen till vissa delar liknar den som konstaterades i samband med revisorernas förra granskning. Flera av regeringens och åtgärder har vidtagits , vilket innebär att det är för tidigt att se effekterna av insatserna. En stor del av resurser för att utveckla ägarrollen tycks ha koncentrerats till den årliga redogörelsen. Revisorernas granskning visar dock att det borde ha avsatts mer resurser även på andra områden. går det att finna målen och ägarens krav på bolagen i flera dokument. Målen är ofta formulerade på ett sätt som gör det svårt att följa upp eventuell måluppfyllelse. Det gäller främst s.k. samhällsåtaganden. Den enhetlighet i ägarstyrningen som revisorerna efterlyste i sin förra rapport finns ännu inte när det gäller vilka krav som ska ställas på bolagen och hur resultatet av deras verksamhet ska följas upp. Bolagsrevisorernas kompetens och erfarenhet tas inte till vara tillräckligt och ägaren har inte följt upp effekterna av de riktlinjer som getts ut för styrelsernas arbete och för bolagsledningarnas ersättningar. Revisorerna kan inte undgå att notera att de åtgärder som vidtas eller har vidtagits kunde ha genomförts tidigare. Flera av de iakttagelser som revisorerna gjorde kvarstår. är i första hand organiserat och bemannat för att bereda ärenden för verksamheter som finansieras över statsbudgeten. Budgetprocessen är uppbyggd kring mål- och resultatstyrningen av myndigheterna och bolagen behandlas inte inom ramen för den processen.