frsrdg · GQ04RR22 · 2003-01-01 00:00:00 — Verksamhetens intäkter Intäkter av anslag 14 412 28 315 Intäkter av avgifter och andra ersättningar (not 1) 262 74 Finansiella intäkter 64 102 Summa 14 738 28 491 Verksamhetens kostnader Kostnader för personal (not 2) -9 585 -19 789 Kostnader för lokaler -1 133 -2 283 Övriga driftskostnader -3 505 - 4 992 Finansiella kostnader -2 -21 Av-och nedskrivningar (not 3) -194 -301 Summa -14 419 -27 386 Verksamhetsutfall 319 1 105 Årets kapitalförändring (not 4) 319 1 105 *) revisorer avvecklades . Årsredovisningen avser perioden - . Årsredovisningen avser perioden - . Balansräkning (tkr) * Tillgångar Materiella anläggningstillgångar Maskiner, inventarier (not 5) 0 194 Fordringar (not 6) 99 Fordringar hos andra myndigheter 0 Övriga fordringar 0 Summa fordringar 0 99 Periodavgränsningsposter (not 7) 1 095 Upplupna intäkter 0 Summa periodavgränsningsposter 0 1 095 Avräkning med statsverket (not 8) 0 -814 Kassa och hos RGK (not 9) 0 2 253 Summa tillgångar 0 2 827 Kapital och skulder Myndighetskapital (not10) Balanserad kapitalförändring 0 -1 560 Kapitalförändring enligt resultaträkningen 0 1 105 Summa myndighetskapital 0 -455 Skulder m.m. (not 11) 2 070 Skuld till andra myndigheter 0 Leverantörsskulder 0 Summa skulder m.m. 0 2 070 Periodavgränsningsposter (not 12) 1 212 Upplupna kostnader 0 Summa periodavgränsningsposter 0 1 212 Summa kapital och skulder 0 2 827 Ansvarsförbindelser inga inga *) revisorer avvecklades . Anslagsredovisning (tkr) Medel att disponera Utgifter Utgående belopp Överföres till riks-dagens avveckling Anslag 90:2 ramanslag revisorer tilldelning enligt riksdagsbeslut 14 184 Ingående överföringsbelopp 814 Totalt 14 998 -14 412 586 -586 Finansiella villkor villkor utfall Anslagskredit - 0 Kredit på räntekontot 1 418 0 Kommentar: Enligt anslagsdirektiv Dnr 73-1427-02/03 får revisorer nyttja hela det ingående överföringsbeloppet för avvecklingskostnader eller för kostnader som avser förberedelser för övergången till . Av de totala utgifterna är kostnader avseende förberedelse och avveckling. Uppgifter om redovisnings- och värderingsprinciper Årsredovisningen är upprättad enligt förordningen om myndigheters årsredovisning (2000:605) med vissa undantag beslutade av Riksdagsstyrelsen (RFS 2001:9). Fordringar och skulder har efter individuell värdering upptagits till det belopp som förväntas bli betalt. Tillgångar avsedda för stadigvarande bruk med ett anskaffningsvärde på och en beräknad livslängd eller längre definieras som anläggningstillgångar. Objekt utgörande en fungerande enhet vars sammanlagda anskaffningsvärde uppgår till klassificeras även som anläggningstillgång. Anläggningstillgångar skrivs av linjärt över den bedömda ekonomiska livslängden. Härvid tillämpas följande avskrivningstider: Övriga kontorsmaskiner 5 år Övriga inventarier 5 år tillkommer nedskrivning av vissa anläggningstillgångar med anledning av att revisorer upphör som myndighet . Uppgifter av väsentlig betydelse För att stärka den statliga revisionen har beslutat att en ny myndighet under ska bildas . Den nya myndigheten ersätter dagens båda organ för statlig revision, revisorer och . revisorer upphör därmed som myndighet . 2003 Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 262 Av detta belopp avser 230 tkr ett bidrag från till boken . Not 2 Kostnader för personal 9 585 Samtliga tillsvidareanställda vid revisorer omfattades av verksamhetsövergång till . Samtliga balansposter övertas av med undantag av semesterlöneskulden som släcks ut. Personalkostnader exklusive arbetsgivaravgif- ter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal 6 216 tkr. Not 3 Avskrivningar och nedskrivningar 194 I samband med att revisorer upphör har anläggningstillgångar nedskrivits med 146 tkr Not 4 Årets kapitalförändring Kapitalförändringen visar skillnaden mellan poster som anslagsavräknats men inte redovisats som intäkt/kostnad och poster som endast redovisas som intäkt/kostnad men inte anslagsavräknats. Specifikation av årets kapitalförändring Avskrivningar/nedskrivningar -194 Utsläckning av semesterlöneskuld 1 809 Ökning av semesterlöneskuld -712 Avsättning till kompetensväxling -36 Justering av avtalsförsäkringar. -548 Summa 319 03-06-30 Not 5 Materiella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde vid årets ingång 1 369 Finansiell leasing (pers-pc) vid årets början 316 Utrangering -48 Summa 1 637 Ackumulerade avskrivningar vid årets ingång -1 443 Årets avskrivning -48 Nedskrivning -146 Summa 0 Not 6 Fordringar 03-06-30 Fordringar hos andra myndigheter 78 Övriga fordringar 2 80 Balansen har övertagits av avveckling -80 Summa 0 Not 7 Periodavgränsningsposter 03-06-30 Upplupna intäkter 24 24 Balansen har övertagits av -24 Summa 0 Not 8 Avräkning statsverket 03-06-30 Ingående balans 814 Avräknat mot statsbudgeten Anslag 90:1 14 184 Avräknat mot statsverkets checkräkning Anslagsmedel som tillförts räntekontot -14 412 Årets avräkning statsverket -228 Utgående balans 586 Balansen har övertagits av -586 Summa 0 Not 9 Tillgodohavande hos RGK 855 Beviljad räntekontokredit för uppgår till . Balansen har övertagits av av-veckling -855 Summa 0 Not 10 Myndighetskapital Balanserad kapitalförändring -455 Kapitalförändring enl. resultaträkning 319 -136 Balansen har övertagits av -136 Summa 0 Not 11 Skulder 03-06-30 Skulder till andra myndigheter 81 Leverantörsskulder 31 112 Balansen har övertagits av -112 Summa 0 Not 12 Upplupna kostnader 03-06-30 arkivering 158 Lönekostnader 207 Övrigt 32 397 Balansen har övertagits av av-veckling -397 Summa 0 Revisorernas uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår ej i sammanställningen) Per - - , ordf. i /, v. ordf. Verket för högskoleservice , Hela ska leva, ordf. Ersättningar (tkr) Revisorer 56 210 jan - juni 46 438 jan - juni Per 42 588 jan - juni 41 150 jan - juni 33 516 jan - juni 30 366 jan - juni 31 416 jan - juni 33 866 jan - juni 32 806 jan - juni 30 016 jan - juni 30 016 jan - juni 37 281 jan - juni 17 018 jan - juni 13 868 jan - juni 15 586 jan - juni 13 518 jan - juni 13 868 jan - juni 17 018 jan - juni 15 268 jan - juni 13 168 jan - juni 19 727 jan - juni 14 218 jan - juni 19 870 jan - juni 14 918 jan - juni Kanslichef 243 483 jan - mars tf. kanslichef 168 - juni Kanslichefen har rätt till förordnandepension enligt förordningen om statliga chefspensioner (1995:1038). Sammanställning över väsentliga uppgifter Avser (tkr) 2003 halvår 2002 Låneram hos RGK - - - - - Kontokredit hos RGK - maximalt utnyttjad 1 418 - Räntekonto hos RGK - budget i regleringsbrev - utfall intäkter - - Antal årsarbetskrafter 15 28 28 26 25 Anslagssparande 586 814 2 007 577 874 Framtida åtagande - 814 2 007 577 874 Driftskostnad per årsarbetskraft*) 948 967 925 879 763 Årets kapitalförändring 319 -1 105 -1 449 492 36 Balanserad kapitalförändr. -455 -1560 -111 -603 -639 Överfört till avveckling 136 - - - - Myndighetskapital 0 -455 -1 560 -111 -603 *) Inklusive inköpta konsulttjänster, som varierar mellan åren och därför medför att driftskostnaden per årsarbetskraft blir svårtolkad mellan närliggande år. Förslag till och skrivelser till regeringen - 1998 Regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet 1997/98:RR8, 1997/98:AU11, rskr. Rapport 1997/98:1 Statens roll som ägare av bolag 1997/98:RR9, 1997/98:NU15, rskr. Rapport 1997/98:2 1997/98:RR10, 1998/99:FiU17, rskr. Rapport 1997/98:3 1997/98:RR11, 1998/99:KU11, rskr. Rapport 1997/98:4 1998/99:RR2, 1998/99:SoU10, rskr. Rapport 1997/98:5 Resursförstärkning till skattemyndigheternas kontrollverksamhet 1998/99:RR3, 1998/99:SkU14, rskr. Rapport 1997/98:6 Överlämnad till finansutskott, m.fl. 1998/99:RR4, 1998/99:SfU7, rskr. Rapport 1998/99:1 1998/99:RR7, 1999/2000:FöU2, rskr. Rapport 1998/99:4 1998/99:RR8, 1999/2000:UbU10, rskr. Rapport 1998/99:3 Utvecklingssamarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet 1998/99:RR9, 1999/2000:UU2, rskr. Rapport 1998/99:2 1998/99:RR10, 1999/2000:FiU17, rskr. Rapport 1998/99:5 1999/2000:RR2, 1999/2000:TU4, rskr. Rapport 1998/99:6 Det statliga stödet till ekologiska investeringsprogram 1999/2000:RR3, 1999/2000:BoU4, rskr. Rapport 1998/99:8 Producentansvarets betydelse i avfallshanteringen 1999/2000:RR4, 1999/2000:MJU7, rskr. Rapport 1998/99:11 1999/2000:RR7, 1999/2000:JuU11, rskr. Rapport 1998/99:9 Regeringens redovisning av det militära försvaret Överlämnad till utrikes-, närings- och miljö- och jordbruksutskott 1999/2000:RR8, 1999/2000:FiU24, rskr. Rapport 1999/2000:1 1999/2000:RR9, 2000/01:SoU2, rskr. Rapport 1999/2000:2 Försvarshögskolan i det nya försvaret 1999/2000:RR10, 2000/01:FöU4, rskr. Rapport 1999/2000:5 1999/2000:RR11, 2001/02:LU3, rskr. Rapport 1999/2000:4 Statligt bildade stiftelser m.m. 1999/2000:RR12, 2000/01:UbU7, rskr. Rapport 1999/2000:6 Arbetslinjens tillämpning för de äldre 2000/01:RR2, 2000/01:AU1, rskr. Rapport 1999/2000:7 Regeringens redovisning av resurser inom olika politikområden 2000/01:RR3, 2000/01:FiU16, rskr. Rapport 1999/2000:10 2000/01:RR4, 2000/01:LU12, rskr. Rapport 1999/2000:11 Otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken 2000/01:RR7, 2001/02:AU1, rskr. Rapport 1999/2000:13 2000/01:RR8, 2000/01:TU8, rskr. Rapport 1999/2000:12 CSN:s handläggning av studiemedel , fordonskontrollen och trafiksäkerheten 2000/01:RR9, 2000/01:TU14, rskr. Rapport 2000/01:2 2000/01:RR10, 2001/02:UbU4, rskr. Rapporter 1999/2000:3; 1999/2000:9; 2000/01:1 och 2000/01:4 Nya vägar till vägar och järnvägar? 2000/01:RR11, 2000/01:TU16, rskr. Rapport 2000/01:5 Svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad 2000/01:RR12, 2000/01:UbU15, 2001/02:AU1, rskr. 2000/01:230, rskr. Rapport 2000/01:3 2000/01:RR13, 2001/02:KU2, rskr. Rapport 2000/01:6 Anslag som regeringen disponerar och fördelar 2000/01:RR14, 2001/02:KU5, rskr. Rapport 2000/01:7 2001/02:RR2, 2001/02:FiU1, rskr. Rapport 2000/01:8 Statens stöd till kommuner med ekonomiska problem 2001/02:RR3, 2001/02:FiU3, rskr. Rapport 2000/01:9 2001/02:RR4, 2001/02:NU2, rskr. Rapport 2000/01:2 Styrningen av försvarets materielförsörjning 2001/02:RR7, 2001/02:FöU11 Rapport 2000/01:11 Plan- och byggprocessens längd 2001/02:RR8, 2001/02:BoU6, rskr. Rapport 2000/01:14 Sponsring av statliga myndigheter 2001/02:RR9, 2001/02:KU19, rskr. Rapport 2000/01:13 2001/02:RR10, 2001/02BoU7, rskr. Rapport 2000/01:10 Myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet 2001/02:RR11, 2001/02:JuU8, rskr. Rapport 2001/02: 3 Statens ändamålsfastigheter - hyressättning och förvaltning 2001/02:RR12, 2001/02:FiU14, rskr. Rapport 2001/02:2 2001/02:RR13, 2001/02:SfU11, rskr. Rapport 2001/02:1 Den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna 2001/02:RR14, 2001/02:KU26, rskr. Rapport 2001/02:5 2001/02:RR15, 2001/02:KU32, rskr. Rapport 2001/02:4 2001/02:RR16, 2001/02:SfU13, rskr. Rapport 2001/02:6 Internationella freds- och hjälpinsatser 2001/02:RR17, 2002/03:UU5, rskr. Rapport 2001/02:94 2000/01:RR18, 2001/02:SkU28, rskr. Rapport 2001/02:8 Statens styrning av livsmedelstillsynen 2001/02:RR19, 2001/02:MJU22, rskr. Rapport 2001/02:7 ITiS - En statlig satsning på IT i skolan 2001/02:RR20, 2002/03:UbU3, rskr. Rapport 2001/02:10 2001/02:RR21, 2002/03:FiU9, rskr. Rapport 2001/02:11 2002/03:RR2, 2002/03:FiU13, rskr. Rapport 2001/02:12 Statens styrning av skolan 2002/03:RR3, 2002/03:UbU3, rskr. Rapport 2001/02:13 Nationella mål i kommunernas äldreomsorg 2002/03:RR4, 2002/03:SoU9, rskr. Rapport 2001/02:15 Styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar 2002/03:RR7, 2002/03:FiU14, rskr. Rapport 2001/02:14 2002/03:RR8, 2002/03:SoU10, rskr. Rapport 2001/02:16 Med tvång och god vilja - vad gör ? 2002/03:RR9,2002/03:SoU13, rskr. Rapport 2002/03:1 Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna 2002/03:RR10, 2002/03:AU8, rskr. 2002/03:200, rskr. Rapport 2002/03:2 Rapport 2002/03:3 Villkoren för veterinär verksamhet 2002/03:RR12, 2002/03:MJU10, rskr. 2002/03:2300, rskr. Rapport 2002/03:4 Radiokommunikation för trygghet och säkerhet Rapport 2002/03:5 Rapport 2002/03:6 CSN:s handläggningstider och tillgänglighet Rapport 2002/03:7 Rapport 2002/03:10 Rapport 2002/03:9 Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel Rapport 2002/03:8 Styrningen av det militära försvaret Rapport 2002/03:12 Rapport 2002/03:14 Kulturarvet och rörliga bilder Världsläget - diplomaternas rapporter till UD Ekonomiadministrativa krav på små myndigheter Seminarium med anledning av utgivning av boken anordnade revisorer ett seminarium i andrakammarsal med anledning av utgivningen av boken . Seminariet inleddes med att revisorers ordförande hälsade samtliga deltagare välkomna, varpå talman höll ett inledande anförande om vikten av en statlig revision i medborgarnas tjänst. Samtliga författare som bidragit till antologin redogjorde sedan i tur och ordning för sina respektive avsnitt. Hovrättspresident och professor gav därefter sina synpunkter på den förestående reform som innebär att revisorer upphör och ersätts med den nya, från mer fristående, . Därefter höll revisorers ordförande ett avslutande anförande. I denna sammanställning återfinns talarnas anföranden antingen i sin helhet eller, i de fall manuskript saknas, som referat. Sammanställningen har gjorts av Liv Hammargren, revisorers kansli. En tanke som återkom i flera av talarnas anföranden var att den förestående reformen av den statliga revisionen kommer att lämna utan egentligt inflytande över kontrollen av regeringen och förvaltningen. De talare som framförde denna kritik ansåg att revisionens oberoende varit reformens överordnade mål, medan det demokratiska perspektivet såsom det kommer i uttryck i den parlamentariska kontrollmakten förbisetts av . En slutsats som drogs av detta var att reformen kan komma att försvaga revisionens ställning. Det finns risk för att det parlamentariska inflytandet och därmed det politiska intresset för revisionen minskar. Hur viktig är inte kontrollmakten? Att man sätter gränser och ramar för hur makten utövas? Att enskilda människor har och får förtroende för att den makt de lämnat till sina företrädare inte missbrukas. Inte minst påminns vi om betydelsen av denna sanning, att makt alltid måste kontrolleras, balanseras av andra tungt vägande instanser, för att den inte ska riskera att överskrida sina mandat. För att resurserna ska fördelas på bästa demokratiska sätt och inte sina och ta slut. skrev i sin berättelse I havsbandet om intendenten som såg det som sin officiella uppgift där ute på fiskeläget på ön att lära befolkningen fiska rätt fisk. Av oförstånd och tradition höll de nämligen på att undergräva sin ställning genom att göra slut på de resurser som höll dem vid liv, strömmingen var på väg att ta slut. Intendenten menade att det för statens del då var nödvändigt att ställa dem under förmyndare. "Ja, jag vill bli en demonisk " sade intendenten till den unga flickan som tvivlade på att hans uppdrag var meningsfullt och skulle kunna frälsa människorna. Och han frågade henne: "Men vill inte ni också delta i arbetet och bli välsignad av revisorer?" "Jo," svarade hon, "jag skall arbeta för detta folket, som jag tror på, jag skall offra mina svaga krafter för de förtryckta, och jag skall visa er att ni har fel". Bilden av revisorer i den klassiska litteraturen omgärdas här med respekt. Det är den myndighet som ska stå på folkets sida, och som för de enskilda människorna bevakar och kontrollerar att de viktiga gemensamma men ändliga resurserna används på ett vettigt sätt och så som har beslutats i god ordning. Den här bilden är viktig utifrån ett demokratiskt medborgarperspektiv. Man måste hålla levande att medborgarna har rätt att få veta hur deras gemensamma medel fördelas, vad de får för de resurser som satts in, om pengarna använts väl och vad det blir av olika politiska åtaganden, för att inte säga löften. Det här är viktigt för att medborgarna ska kunna ställa politikerna till svars i de allmänna valen och för att motverka brister på realism i politiken. Revisionen har här en viktig, upplysande uppgift. har revisorer utfört denna uppgift. De har utfört uppgiften väl, ja för att inte säga mycket väl. Det framgår inte minst av den bok om revisorer som revisorerna tagit initiativ till och kring vilken detta seminarium har anordnats. Vi kommer att få höra mer om olika aspekter på revisorernas arbete under seminariet då författarna presenterar sina avsnitt närmare. Men jag skulle vilja knyta an till bild av revisor som en folkets frälsare, en modern , en myndighetsperson som i demokratins namn går till storms mot orättvisor. Det jag särskilt fäst mig vid när jag läste boken är just dessa förebilder som funnits gång och vilka fortfarande finns. var just en sådan förebild . Han var en kämpande demokrat, politiker och publicist och en central gestalt i samhället. krävde att det maktfullkomliga ämbetsmannaväldet som utövades av domare, förvaltande tjänstmän och inte minst regeringen måste avskaffas. måste motverka ministrarnas maktmissbruk. Folkrepresentationen måste hävda sin ställning som bärare av statsmakten. ville också utöka kontrollen av konungen och hans rådgivare i regeringen. kontroller hade trots närvaron av ett konstitutionsutskott, en justitieombudsman och revisorer varit otillfredsställande. Med denna ideologiskt förankrade syn på kontrollmakt blev 1872 statsrevisor. En annan välkänd förebild var statsrevisorn som verkade , då revisorerna utgjordes av några av de främsta och mest kraftfulla politikerna i landet. Roséns politiska arbete hade sin förankring i den norrländska verkligheten. Både i och lokalt arbetade han för kontroll av överheten och för reformer. Han var väl skickad för uppgiften som statsrevisor. Han hade som redaktör för under ett tjugotal år granskat maktutövningen. var en kraftfull revisor . Men mot slutet av den period han var ledamot i statsrevisionen riskerade revisorerna att hamna i bakvatten. krävde åtgärder för att effektivisera revisorernas verksamhet. Det fanns i ett splittrat intresse för revisionsarbetet. markerade då att kärnan i revisionen utgjordes av kansliet och dess personal som, jag citerar, "lägger intresse, kunnighet och en strävan att objektivt fylla sina arbetsuppgifter". En revisor som man inte heller kan förbigå är . Hon var en klassresenär som växte upp under fattiga förhållanden i Malmös arbetarkvarter. Hon stod på barrikaderna under hela sitt liv och för henne var det naturligt att axla ordförandeskapet i revisorer i samband med övergången till enkammarriksdag 1971. är en representant för senare tiders revisorer. När hon blev vald till ordförande hade hon en lång erfarenhet som politiker bakom sig. Hon var nära idealet för en skicklig revisor för vilken civilkurage är det förnämsta kännetecknet. Hon var intresserad av sakfrågorna, hade förmåga att snabbt sätta sig in i komplicerade frågor och kunde samverka med ledamöter från andra partier och inte minst med revisionens tjänstemän. Många starka personligheter har således gjort stora insatser för revisorernas viktiga kontrolluppgift i folkets tjänst. De fortsätter alltjämt att göra det. Och med revisorer menar jag då alla som arbetar med den viktiga granskningen, både tjänstemän och politiker. De utför ett viktigt arbete, det är svårt men ibland otacksamt. Att verka mellan makten och medborgarna är nödvändigt - men ger inte alltid poäng. Men samhället förändras. Mycket genomgripande förändringar har med tiden skett då revisorer hade sitt första sammanträde. Den statliga förvaltningen har svällt enormt. Ledamotsgranskning har i allt större utsträckning ersatts av en professionell revision. Revisorernas granskning har ändrat karaktär. Den har blivit mer omfattande och ställer större och andra krav. Det måste till nya former för att administrera myndigheten. revisorer ska därför upphöra för att uppstå i ny form, . blir en myndighet under . Det är som ska välja riksrevisorer och även styrelsen för myndigheten. Det betyder att banden med bevaras - men kontakterna blir i nya former. revisorer - den konstitutionella utvecklingen (referat) revisorers tvåhundraåriga historia ger ett intressant bidrag till det parlamentariska statsskickets historia i , framhöll . Den visar än en gång att det är en missuppfattning att tro, att ställning har stärkts genom parlamentarismen. Tvärtom var det de gamla maktdelningsprinciperna som gav revisorerna en stark ställning medan parlamentarismen medförde en tillbakagång och slutligen institutionens avskaffande. revisorer har sina rötter i frihetstiden, men de inrättades inte förrän genom riksdagsordning. Bakgrunden var att en granskningsuppgift hade lagts på statsutskottet och anknutits till budgetregleringen men att det kunde gå mellan riksdagarna, vilket kunde göra utskottets granskning illusorisk. Utbyggnaden med särskilda revisorer mellan riksdagarna väckte dock viss opposition utifrån maktdelningsfilosofin, bl.a. av . Sterzel visar dock i sitt kapitel att utvecklingen knappast kunde bli någon annan än den blev. Redan när den stora oppositionsriksdagen 1840-41 bröt den egentliga personliga kungamakten hade revisorer fått en erkänd ställning och hölls utanför striden. Det kommande seklet, ungefär till slut, blev revisorernas storhetstid, framhöll Sterzel. Sedan årliga revisioner införts och årliga riksdagar 1867 blev det en normal ordning med riksdag /juni och några månaders revisionsförrättning under den riksdagsfria hösten. Revisorerna blev en erkänd del av det normala parlamentariska systemet. Ett skäl till att revisorerna fick en god ställning var att de ända var det enda organ som ägnade sig åt något som kunde kallas förvaltningsrevision med modernt språkbruk. När regeringen började bygga upp en egen organisation, först genom statens sakrevision och statens organisationsnämnd, blev revisorer snart ett slags "". Härtill kom andra för dem negativa faktorer, bl.a. att började hålla sessioner även , vilket omvandlade revisionen till en i viss mån störande bisyssla. Det följande halvseklet visade en något paradoxal utveckling, avslutade Sterzel. Å ena sidan höjdes kvaliteten på riksdagsrevisionens arbete väsentligt som ett fast kansli inrättades. Å andra sidan råkade revisionen ofrånkomligt i bakvatten genom främst RRV:s starka uppbyggnad. Utvecklingen ledde till den reform som genomförs . Sterzel slutade med att framhålla, att det fortfarande bör vara tillåtet att hysa den gammaldags parlamentariska åsikten, att rikdagsledamöterna själva bör på något sätt aktivt delta i granskningsarbete - vilket kunde varit ett skäl att i någon form behålla revisorer även i det nya läget - och att det ingalunda är säkert att reformen innebär en förstärkning av kontrollmakt. Den beryktade revisionen 1827 (referat) sade inledningsvis att hans kunskaper om revisorer varit begränsade innan han fick uppdraget att skriva ett kapitel i antologin revisorer . Eftersom myndighetens historia visat sig vara mycket spännande och varit en central institution i den ekonomiska historien sade att hans nyfikenhet väcktes på ett mycket tidigt stadium av arbetet. Som ett särskilt intressant skede i revisorernas historia pekade på revisionen då den s.k. skeppshandelsfrågan granskades. Affären rörde svensk export av krigsfartyg till som ännu inte var erkänd som självständig stat, utan hörde till . , liksom stormakten , stod på de länders sida som strävade efter självständighet, medan och betraktade koloniernas strävan efter oberoende som uppror. Eftersom slutit en militär allians med innebar försäljningen av krigsfartygen till att den svensk-ryska relationen komplicerades. Efter protester från både och tvingades att annullera affären. Skeppshandelsfrågan samt ytterligare några ärenden som granskades av revisionen 1827 fick enligt stort genomslag i det allmänna samtalet. Som ett resultat av revisionen fick det ansvariga statsrådet för skeppshandelsfrågan avgå och regeringen fick utstå hård allmän kritik.