frsrdg · GQ04RR9 · 2003-01-01 00:00:00 — och stöder förslaget och kan konstatera att ett tydligare mandat för SiS skulle underlätta samarbetet mellan landsting och kommuner. Förbunden vill särskilt framhålla vikten av att de olika vårdgivarnas insatser redan vid ett planerat omhändertagande integreras på ett bättre sätt än vad som är fallet. De båda förbunden planerar tillsammans med SiS att studera vilka reella hinder mellan kommuner, landsting och SiS som försvårar samverkan med ungdomarna och deras familjer och vilka strategier som kan bidra till en lösning. i samhället () tillstyrker revisorernas förslag. anser också att instruktionen bör innehålla tydliga instruktioner om samverkansskyldighet mellan SiS och kommunerna. för alkoholmottagningar () instämmer i förslaget. Implementering av forskningsresultat i praktiken Revisorerna föreslår i rapporten att SiS får i uppdrag att utveckla sina insatser för att underlätta för institutionerna att implementera metoder som har vetenskapligt stöd. tillstyrker revisorernas förslag. instämmer i revisorernas uppfattning att SiS bör göra ytterligare ansträngningar för att implementera behandlingsmetoder som vetenskapligt visat sig fungera. är detta ett generellt problem i socialt arbete, påpekar . För att kunna åstadkomma förbättringar på detta område krävs integration mellan forskning, högre utbildning och praktik. Denna process kräver i sin tur resurser som inte finns tillgängliga hos huvudmännen, skriver . () stöder revisorernas förslag. SBU finner det anmärkningsvärt att endast en del av tillgängliga medel för forskning och utveckling används och att de resultat som åstadkoms inte synes kunna utnyttjas i verksamheten. SBU framhåller vidare att det gäller för såväl ledning som anställda forskare att utnyttja de forskningsmedel som står till förfogande och att utnyttja dem på ett sådant sätt att verksamheten främjas. SBU föreslår att en internationell grupp av forskare ombedes att granska den forskning och utveckling som sker under . En sådan granskning skulle kunna stimulera forskning och utveckling vilket skulle komma verksamheten till godo. (SiS) anser att en långsiktig och hållbar kvalitetsutveckling av verksamheten bäst kommer till stånd om institutionerna stimuleras att själva leda utvecklingsarbetet. Institutionsvården har genomgått en betydande professionalisering under SiS huvudmannaskap, menar . Utbildningsinsatser och utvecklingsprojekt kopplade till aktuell forskning har bidragit till detta. SiS delar dock revisorernas uppfattning att arbete återstår när det gäller att implementera forskningsresultat och nyvunnen kunskap i verksamheten. Därför planerar SiS en särskild kunskapsbas för institutionsvård. Kunskapsbasen ska presentera aktuella vetenskapliga rön med hänvisningar till tillämpningar, rapporter, kunskapsöversikter m.m. SiS kommer även att inrätta ett särskilt behandlingsråd med uppgift att stödja och förankra en kunskapsbaserad vård och behandlingsverksamhet. Nya stödformer till utvecklingsprojekt kommer att införas. Genom utbildningar, seminarier och nätverk kan aktuell kunskap föras ut till personalen vid institutionerna samt praktiska erfarenheter delas mellan olika institutioner, skriver SiS i sitt yttrande. En mer detaljerad styrning och kontroll från huvudkontorets sida än vad som här redovisats när det gäller den enskilda institutionens behandlingsval och metodinriktning kan knappast ses som odelat positiv, enligt SiS. SiS menar att det dessutom skulle kräva en kraftigt förstärkt organisation och ett betydande resurstillskott med i förlängningen en organisation som är mer distanserad från det praktiska behandlingsarbetet. () tillstyrker revisorernas förslag. vid ställer sig bakom revisorernas förslag. vid stöder revisorernas förslag men anser att det finns anledning att rikta tydligare kritik än vad revisorerna gör mot SiS brister i implementering av metoder som har vetenskapligt stöd. Institutionen anser även att man bör se över den målsättning som forskningen vid SiS har. instämmer med revisorernas förslag. Staden påpekar dock att en positiv utveckling har skett inom SiS inom både ungdoms- och LVM-vården. Inom ungdomsvården tvingades SiS se över sina metoder då man 1999 fick ansvaret för vården av de ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård i stället för fängelse för underåriga. Med anledning av att brister i ansvar har SiS också tvingats ta ansvar för klienter med allvarliga psykiska problem och även somatiskt dåliga klienter och utveckla metoder för arbetet med dessa, skriver . instämmer till fullo i förslaget. Utifrån de resurser SiS har för forskning och verksamhetsutveckling anser kommunstyrelsen att det är anmärkningsvärt att det föreligger så pass omfattande brister kring forskning och resultatuppföljning inom institutionerna. kommun instämmer i förslaget och anser det särskilt angeläget att den egna forskningen får klara avtryck i verksamhetsutvecklingen. kommun anser dock att det finns anledning att ifrågasätta i vilken utsträckning SiS själv ska utvärdera och bedriva forskning om sin egen verksamhet. Ska SiS göra det bör syftet vara att driva på den egna verksamhetsutvecklingen, vilket inte verkar ha skett, menar kommun. ställer sig bakom revisorernas förslag. i samhället () instämmer i förslaget. för alkoholmottagningar () instämmer också i förslaget. Revisorerna föreslår i rapporten att SiS får i uppdrag att konkretisera målen för verksamheten vid institutionerna och att tydliggöra kriterier för när målen ska anses uppfyllda. tillstyrker revisorernas förslag att SiS bör konkretisera målen för verksamheten vid institutionerna och tydliggöra kriterier för när målen ska anses uppfyllda. Detta arbete ligger enligt mening naturligt hos den myndighet som har det övergripande ansvaret för institutionsvården. Det bör enligt mening bedrivas kontinuerligt utan något särskilt uppdrag till SiS. understryker att mål som formuleras inom tvångsvården bör vara klart förankrade i lagstiftningen. Vad gäller lagen (1990:52) med bestämmelser om vård av unga (LVU) saknar denna uttalade mål för vården. Enligt är detta inte tillfredsställande med hänsyn till att vården är ett allvarligt ingripande i den personliga integriteten både för barnet/ungdomen och för hans/hennes familj. Det är emellertid svårt att formulera ett övergripande mål för all LVU-vård med hänsyn till att lagen gäller både barn och ungdomar med vitt skiftande problembilder. har i ett tidigare remissvar till revisorer ansett att en nationell strategi för familjehemsvården bör gälla all dygnsvård. Enligt bör man i arbetet med en sådan strategi pröva möjligheten att komplettera lagen med övergripande mål för den verksamhet som bedrivs på LVU-institutionerna. (SiS) hänvisar till det arbete som pågår med att utveckla verksamhets- och kvalitetsmått inom SiS och som redovisades till regeringen . kommer gemensamma mått för varje institution och verksamhetsgren att sammanställas. pågår en diskussion inom myndigheten om vilka mått som är relevanta och som verkligen säger något om vårdens kvalitet. Många begrepp behöver definieras, med syftet att beskrivningar och mätningar ska avse samma företeelser. () instämmer i revisorernas förslag. vid ställer sig bakom förslaget. vid ansluter sig till förslaget. instämmer i förslaget. instämmer i förslaget. instämmer i förslaget. tillstyrker revisorernas förslag. i samhället () delar revisorernas uppfattning. för alkoholmottagningar () instämmer i förslaget. Revisorerna föreslår i rapporten att SiS bör få i uppdrag att prioritera uppföljning som leder till bättre kunskap om vårdens resultat samt utveckla uppföljningen så att samband mellan resultat och behandlingsinsatser lättare kan identifieras. tillstyrker revisorernas förslag. instämmer i revisorernas bedömning att SiS måste åtgärda dokumentationssystemet så att behandlingsinsatser noteras på ett sätt som gör det möjligt att dra slutsatser om eventuella samband mellan behandlingsinsatser och resultat. Det är också viktigt att de individuella behandlingsplanerna är fullständiga från början. Målsättningen för behandlingen eller de olika behandlingsetapperna måste skrivas in. Planerna bör också innehålla specificerade uppgifter om hur, var och när uppföljning ska ske. SiS bör sedan bevaka att behandlingsplanerna verkligen följs och att resultaten av olika behandlingsmoment dokumenteras i planen. Om arbetet med behandlingsplaner bedrivs på detta sätt bör sammanställningar av behandlingsplaner i sin tur kunna användas som underlag för en bedömning av olika behandlingsinsatsers effektivitet. (SiS) anser att man måste skilja på uppföljning av verksamheten och långsiktig uppföljning av vårdens resultat. Den långsiktiga uppföljningen av vården samt vårdens utveckling och effekter bör företrädesvis ske genom forskningsinsatser som redovisas i forskningsrapporter, enligt SiS. har sju nya projekt som avser utvärdering eller uppföljning av vården beviljats medel. SiS menar att ansvaret för en utvärdering av hela vårdkedjans långsiktiga effekter torde vila på , som har det övergripande vårdansvaret också under institutionsvistelsen och som har tillgång till information om klientens situation såväl vid intagningen på institution som efter avslutad institutionsvård. SiS framhåller att en stor del av verksamheten är utredningsverksamhet som syftar till att lämna förslag till fortsatta behandlingsinsatser i annan verksamhet än SiS. SiS kan självfallet inte utvärdera dessa efterföljande insatser. Däremot dokumenteras och utvärderas de insatser som myndigheten själv gör. En annan del av SiS verksamhet handlar om att ta emot akutplacerade ungdomar och missbrukare. SiS betonar även här att myndigheten inte kan ta ansvar för uppföljning av behandling som sker efter det att klienten lämnat SiS institutioner. SiS använder flera olika system för uppföljning av verksamheten: forskningsregistret /ADAD, beläggningsstatistik, institutionernas sammanställningar och uppföljning av avslutade placeringar m.m. En rad uppföljningsprojekt inom olika områden har också genomförts, skriver SiS. SiS ser emellertid skäl att ytterligare bygga ut den kvantitativa uppföljningen av olika prestationsmått inom vården, bl.a. inom ramen för myndighetens kli ent- och institutionsadministrativa datasystem () och genom enkäter som mäter prestationer. I denna del ansluter sig SiS till revisorernas uppfattning. SiS hänvisar även till den socialtjänstenkät som ska genomföras efter varje avslutad institutionsplacering. Den är det viktigaste måttet på om verksamheten motsvarar önskemål, menar , och hänvisar till ett resultat som visar att åtta av tio socialsekreterare är nöjda med LVU-placering vid SiS. ska SiS ha färdigställt statistik som ska ge en fördjupad bild av klienterna och verksamheten vid institutionerna. Forsknings- och utvecklingsstabens (FoU-staben) vetenskapliga uppföljning av resultat sker på flera nivåer, enligt SiS. Ett av målen är att ADAD- och DOK-intervjuerna genomförs enligt plan. SiS anser dock att ett effektivare system för att övervaka och följa upp att detta sker behöver utvecklas. En mer långsiktig uppföljning av klienternas utveckling behöver fokuseras tydligare, skriver SiS, så att stora bortfall kan undvikas. Det är också viktigt att uppföljningen kompletteras med uppgifter från olika register som kan ge en uppfattning om de intagnas situation efter behandling. () tillstyrker revisorernas förslag, särskilt angående uppföljning av behandling. Det är av ytterst stor vikt att identifiera och genomföra pålitliga metoder för att följa vad som händer med unga som skrivs ut från SiS institutioner. BO finner det därför anmärkningsvärt att det finns institutioner som inte alls följer upp de unga efter utskrivning. Ansvaret för uppföljning ligger dock inte enbart på SiS utan socialnämnden är skyldig att följa behandlingen och utvecklingen hos ungdomen, påpekar BO. vid ställer sig bakom förslaget. vid ansluter sig till förslaget. vid konstaterar att dokumentationen av verksamheten är central och att den inte sker, trots att det finns databaserade och utvecklade system, är ytterligare ett bevis på att SiS saknar den styrkraft man kan fordra. instämmer i revisorernas förslag. instämmer i revisorernas förslag. instämmer i förslaget och anser att bristerna skyndsamt bör åtgärdas. i samhället () delar revisorernas uppfattning men vill understryka följande. SiS ansvarar för ungdomarna de är under behandling hos någon av SiS institutioner, därefter övertar kommunerna ansvaret. Enligt finns en "gråzon" för den unge när behandlingen avslutas hos SiS. Om samverkan mellan SiS och kommunerna fungerar finns en möjlighet till bättre uppföljning av behandlingsresultaten. Om samverkan inte fungerar ligger det i sakens natur att det blir svårt för SiS att följa upp behandlingsresultatet, dels på grund av att ansvaret övergår till kommunerna, dels på grund av gällande sekretessbestämmelser. Enligt är det därför viktigt att regeringens instruktion till SiS också beskriver an svarsfördelningen mellan SiS och kommunerna samt tydliggör det samverkansansvar som bör gälla under efterbehandlingen. () instämmer i förslaget. Regeringens krav på resultatredovisning Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen definierar rimliga mått på vårdresultat av ungdoms- respektive missbrukarvården inom SiS och att regeringen kräver att SiS redovisar resultatet till regeringen. tillstyrker revisorernas förslag och anser i likhet med revisorerna att rapporteringen till regeringen är otillräcklig. Även om det är svårt att mäta resultat i termer av attityd- och beteendeförändringar bör det ändå vara möjligt att redovisa uppgifter om i vilken utsträckning de intagna fullföljt strukturerade behandlingsprogram. Ett annat mått på vårdresultat skulle kunna vara i vilken utsträckning de intagna i ungdoms- och missbrukarvården har deltagit i och fullföljt den planering som gjordes vid inskrivningen. Inom ungdomsvården bör institutionerna även kunna redovisa vilka resultat som uppnåtts inom skolundervisningen. (SiS) konstaterar att årsredovisningen är det viktigaste instrumentet för information till regeringen. Framöver ska årsredovisningen utöver basala uppgifter om verksamheten, t.ex. antal intagningar, kön, ålder och vårdtider, innehålla SiS årliga statistik vilken ger en fördjupad bild av klienterna och verksamheten vid institutionerna, enligt SiS. () tillstyrker revisorernas förslag och anser att förslagen angående bättre resultatuppföljning är särskilt viktiga. vid ställer sig bakom revisorernas förslag. vid ansluter sig till revisorernas förslag. vid frågar sig om det är möjligt att genomföra revisorernas förslag i nuvarande situation. De frågar sig även om det är troligt att införandet av mål för ungdoms- respektive missbrukarvården skulle få någon effekt. ställer sig bakom förslaget. ställer sig bakom förslaget. ställer sig bakom förslaget. stöder revisorernas förslag. i samhället () instämmer i förslaget och menar att det är en självklarhet att SiS, i egenskap av ansvarig myndighet, måste redovisa resultaten till regeringen. () instämmer i förslaget. Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen får i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att socialnämnd, vårdgivare som regleras av socialtjänstlagen och eventuellt andra relevanta myndigheter ska vara skyldiga att lämna vissa personuppgifter till SiS i syfte att följa upp vårdens resultat. I den mån det är nödvändigt för att uppgifterna ska vara sekretessbelagda hos SiS bör regeringen överväga möjligheten att komplettera sekretessförordningen (1980:657). () påpekar att socialnämnderna har huvudansvaret för att den enskilde får den vård han eller hon behöver. Därför kan det diskuteras om det är SiS eller som ska ha ansvaret för utvärderingen av vården i enskilda fall. JO anser dock att SiS behöver få kunskap om resultatet i stort av sin verksamhet och, såvitt framgår av rapporten, skulle inhämtad information vara avsedd som underlag för statistik och forskning. När det gäller övervägandena i rapporten om ändrade bestämmelser i sekretesslagen vill JO därför erinra om bestämmelsen i 12 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) enligt vilken socialnämnden ska lämna ut personuppgifter till statliga myndigheter när detta begärs för forskningsändamål och det kan ske utan risk för att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. Justitiekanslern () har ingen erinran mot förslaget. tillstyrker revisorernas förslag. Enligt är det av stor betydelse att institutionsvårdens resultat följs upp på lång sikt i syfte att förbättra verksamhetens kvalitet. För att kunna utföra detta arbete behöver SiS tillgång till personuppgifter från olika myndigheter. anser att denna fråga bör kunna lösas på det sätt som revisorerna föreslår och förutsätter att den enskildes integritet skyddas genom säkra rutiner för uppgiftshantering etc. (SiS) instämmer i revisorernas uppfattning att en möjlighet för SiS att inhämta uppgifter om individer efter avslutad vård från bl.a. socialnämnderna skulle förbättra förutsättningarna att följa upp vård- och behandlingsresultat. Någon möjlighet för SiS att inhämta sådana uppgifter föreligger inte , enligt SiS, som hänvisar till att sekretesslagen bygger på principen att föreskriven sekretess också gäller mellan olika myndigheter. Undantag gäller t.ex. när myndigheten är skyldig att lämna uppgifter, som exempelvis den uppgiftsskyldighet som finns i 12 kap. socialtjänstlagen (2001:453). () tillstyrker revisorernas förslag. BO finner det nödvändigt att frågor om sekretess utreds med syfte att göra det möjligt för SiS att följa upp behandlingen, utan att den unges personliga integritet kränks. kan ge vägledning om hur man kan hitta en balans mellan behovet av uppföljning och den personliga integriteten, påpekar BO. BO anser att det är av stor vikt att regeringen vidtar eventuella nödvändiga åtgärder för att säkerställa att personuppgifter som SiS får inom sin uppföljningsverksamhet är sekretessbelagda. vid instämmer i revisorernas förslag. vid instämmer i förslaget. vid stöder förslaget och anser det självklart att de hinder som sekretesslagen utgör för uppföljning av resultaten bör undanröjas, i den mån de är juridiska. De hinder sekretesslagstiftningen lägger för uppföljning av vad som händer med ungdomar/vuxna som vårdats inom SiS bör kunna undanröjas genom ändring av sekretesslagen. ställer sig bakom förslaget. ställer sig bakom förslaget. och stöder revisorernas förslag eftersom de anser att det är angeläget att SiS kan följa upp sina vårdresultat inte minst mot bakgrund av att det rör insatser till människor med särskilda vårdbehov. i samhället () ställer sig bakom förslaget. () ställer sig bakom förslaget. Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen bör utreda hur tillsynen av SiS verksamhet kan göras organisatoriskt och ekonomiskt oberoende av SiS. () avstår från att nu lämna synpunkter på detta, men menar att det sannolikt finns skäl för JO att återkomma till frågorna i den mån de i ett senare skede leder till förslag om lagstiftning. anser att den verksamhet som SiS bedriver i syfte att utöva tillsyn över institutionerna inte utgör tillsyn i ordets egentliga betydelse. Enligt mening utgör den beskrivna verksamheten ett naturligt led i den interna uppföljningen och kontrollen av den verksamhet som bedrivs vid institutionerna. Revisorernas granskning visar bl.a. att institutionerna förväntas åtgärda påtalade brister självmant, att sanktioner är ovanliga och att resultatet av "tillsynen" inte finns sammanställt. Det talar enligt för att den interna kontrollen bör förstärkas. Den interna kontrollen bör enligt uppfattning förenas med regelrätt tillsyn som för att vara trovärdig måste vara organisatoriskt och ekonomiskt oberoende av SiS. Att tillsynen utövas av en instans utanför myndigheten är särskilt viktigt med hänsyn till att det rör sig om en verksamhet med begränsad insyn där utsatta människor i hög grad är utlämnade till myndigheternas agerande. Hur den oberoende tillsynen ska utvecklas kräver vidare utredning, enligt . (SiS) pekar på att frågan om hur den statliga tillsynen kan göras tydligare och effektivare är föremål för överväganden. SiS hänvisar till sitt remissvar till där SiS ansåg att det mycket väl går att organisera tillsynsverksamheten så att driften och planeringen av verksamheten inte blandas samman med tillsynen samt att det är fullt möjligt att hålla nödvändig distans mellan tillsynsobjekt och tillsynsorgan. SiS anser att tillsynen över kriminalvården har stora likheter med SiS tillsyn, och att ett sådant tillsynssystem är vanligt förekommande även inom andra delar av statsförvaltningen. SiS är även underställd Justitieombuds mannens, revisorers, och Justitiekanslerns kontroll. Därtill kommer att en rad olika myndigheter, såsom , , , och Datainspektionen, har att utöva tillsyn över SiS. Kvaliteten på den kontroll och tillsyn som utövas när det gäller SiS verksamhet är, enligt SiS egen uppfattning, av allra största betydelse. Den nuvarande tillsynen vid SiS har visat sig vara överlägsen den tillsyn som bedrevs av och länsstyrelserna under tidigare huvudmannaskap. En organisatorisk förändring av tillsynen skulle innebära ett mindre adekvat tillvaratagande av befintliga resurser och få kostnadsmässiga konsekvenser som inte är försumbara, menar . () ställer sig bakom revisorernas förslag, särskilt förslagen angående tillsyn. BO:s uppfattning är att tillsyn bör vara oberoende. Även om SiS översyn av de egna institutionerna är viktig finns det, enligt BO, ett behov av en oberoende kontroll. BO vill även påpeka att socialnämnden, enligt SoL och LVU, har ett särskilt ansvar för att noga följa vården av den unge i dialog med den unge. vid ställer sig bakom förslaget. vid stöder förslaget och understryker särskilt vikten av att tillsynen av SiS verksamhet görs organisatoriskt och ekonomiskt oberoende av SiS. vid anser det självklart att tillsynen skiljs från den verkställande makten, men tillsynen sker redan, i detta fall av revisorer som är en oberoende organisation. ställer sig bakom förslaget. Det är ett trovärdighetsproblem att SiS bedriver tillsyn över sin egen verksamhet. Revisorernas förslag att utreda frågan närmare är bra, enligt . Det är svårt att få rättelse när kritik framförs, menar staden, vilket kan vara kopplat till att SiS granskar sig själv. instämmer till fullo i revisorernas förslag och framhåller att en trovärdig tillsyn är särskilt angelägen med tanke på att SiS målgrupper i så hög grad är utlämnade till myndigheters agerande. tillstyrker revisorernas förslag. kommun instämmer i revisorernas förslag. För att åstadkomma förbättringar krävs en oberoende insyn i verksamheten, menar kommunen. stöder revisorernas förslag. och har inget att erinra mot revisorernas förslag att SiS blir föremål för en oberoende tillsyn, på samma sätt som andra verksamheter av vårdkaraktär inom landsting och kommuner. i samhället () ställer sig bakom förslaget. anser att det ligger i en tillsynsmyndighets ansvar att vara oberoende och granska en verksamhet ur ett externt perspektiv. Med nuvarande organisationsstruktur anser att SiS inte kan anses utöva en oberoende tillsyn. för alkoholmottagningar () ställer sig bakom förslaget. Förutsättningar för tillsyn av vårdkvalitet Revisorerna föreslår i rapporten att SiS får i uppdrag att göra det möjligt att utöva tillsyn av behandlingskvalitet genom att förtydliga riktlinjer och normer som ska gälla för institutionsbehandling. tillstyrker revisorernas förslag. har tidigare i detta yttrande hänvisat dels till SBU:s översikter över behandling av alkohol- och narkotikaproblem, dels till det projekt rörande riktlinjer för missbrukarvård som påbörjat och där även behandlingsmetoder som kan användas och som används vid SiS institutioner kommer att behandlas. Utifrån dessa översikter och arbete bör med tiden riktlinjer och normer kunna formuleras gällande för SiS behandlingsområde vad gäller missbrukarvård, såväl för ungdomar som för vuxna missbrukare.