frsrdg · GQ04RR16 · 2003-01-01 00:00:00 — En inventering av vilka dotterbolag som kan ha sådana verksamheter blir därför i sig en värdefull information för ägaren. Utifrån den informationen borde det sedan vara möjligt att avgöra vilka dotterbolag som inte bör säljas utan godkännande. Antalet dotterbolag har visserligen inte ökat sedan revisorernas förra granskning. De är ungefär lika många, ca 250 stycken, på ett färre antal moderbolag. Uppgifterna har hämtas från årsredovisningarna då någon sammanställning av utvecklingen av antalet dotterbolag inte finns att tillgå vid . Av granskningen framgår att 15 bolag sålt något dotterbolag . I endast två fall underställdes besluten . 4 bolag, , , Posten och Ireco, uppger att de har dotterbolag som svarar för s.k. samhällsåtaganden. Inte i något av dessa bolag anges det i bolagsordningen eller annat dokument att det finns någon restriktion i fråga om att sälja bolaget. Revisorerna har inte underlag att bedöma om något av dessa bolag inte bör säljas utan godkännande. Hur många dotterbolag som har verksamheter med samhällsintressen har inte undersökts, men de är betydligt fler. En översyn och en inventering av dotterbolagen torde enligt revisorerna inte vara en alltför betungande uppgift för . Det får istället ses som ett naturligt tillfälle för förvaltaren, de olika departementen, att vara aktiv i sin uppföljning av bolagens olika verksamheter samt stärka sin insyn där möjligheten till insyn är mindre. Revisorerna anser att regeringen bör se över dotterbolagen samt därefter återkomma till med resultatet, lämpligen en redovisning i samband med den årliga redogörelsen för de statliga företagen. Kontrollen av bolagsledningarnas ersättningar Revisorerna har granskat de olika vd:arnas löner och ersättningar i statliga bolag. Även styrelseordförandenas arvoden har ingått. Den huvudsakliga inriktningen har varit att undersöka om lönenivåer och avtal följer de regler och riktlinjer som ägaren har fastställt. Revisorerna har därutöver även studerat utformningen av de olika vd:arnas pensionsavtal. Någon motsvarande samlad genomgång har inte gjorts tidigare. Revisorerna har i den här delen av granskningen anlitat två konsulter. Följande överväganden bygger i huvudsak på konsulternas iakttagelser. Konsultrapporterna finns att tillgå på revisorers kansli. Lönerna i bolagen högre än i motsvarande affärsverk Det finns stora skillnader mellan lönerna för vd:arna i statliga bolag. För några vd:ar utgår mycket höga löner. Löneutvecklingen för denna grupp har liksom för verkställande direktörer i privata bolag varit stark . Revisorerna konstaterar vid en jämförelse av lönerna att de i genomsnitt ligger högre i bolag med marknadsmässiga krav än i bolag med samhällsintressen. Det kan också konstateras att det överlag är något lägre löner i helägda bolag jämfört med bolag där staten är delägare. Statens riktlinjer för vd:ars löner i statliga bolag är att lönerna ska vara konkurrenskraftiga men inte löneledande i jämförelse med motsvarande privata företag. I monopolföretag ska lönerna sättas efter en jämförelse med icke konkurrensutsatta företag och med statliga verk. Granskningen visar att vd:ar i några sådana bolag har betydligt högre lön än generaldirektörer för affärsverken eller statliga myndigheter av motsvarande storlek. I det avseendet bedömer revisorerna att riktlinjerna inte följs. Motsvarande gäller även styrelseordförandenas arvoden som också varierar stort mellan bolagen och där arvodena är högst i bolag med marknadsmässiga krav och bolag där staten är delägare. Bonus eller liknande ersättning konstateras endast i ett fåtal bolag och endast i bolag med marknadsmässiga krav. Revisorernas bedömning av lönesättningen i de statliga bolagen är att de riktlinjer som regeringen angett till stöd för bolagsstyrelserna i huvudsak följs. Några tveksamheter har dock uppmärksammats. Enligt revisorerna bör det framhållas att det här endast är fråga om riktlinjer. Något krav att riktlinjerna ska följas finns egentligen inte från statens sida. Den sanktion som bolaget riskerar är att ägaren tar initiativ till att byta ut någon ledamot eller hela styrelsen. Det torde då behöva vara fråga om ett uppenbart åsidosättande av riktlinjerna. Konsulterna från har kritiserat riktlinjerna för att vara otydliga bl.a. i fråga om vilka bolag som de ska anses gälla för. Enligt revisorer är det viktigt att regeringen visar på vikten av att riktlinjerna följs. Det bör ske genom att göra förtydliganden där det behövs samt att regeringen agerar när det finns indikationer på att något bolag inte följer dem. Revisorernas sammanfattande bedömning av konsulternas iakttagelser i fråga om lönerna för vd:arna och arvodena för styrelseordförandena är att regeringen närmare bör undersöka vilka motiv som ligger till grund för de stora löneskillnaderna. Det gäller bolag som har i princip samma marknadssituation och struktur samt monopolföretag och statliga myndigheter och affärsverk. Årsredovisningslagens regler och riktlinjerna behöver förtydligas I årsredovisningslagen (ÅR) anges som krav att det sammanlagda beloppet av löner och ersättningar för gruppen vd och styrelseledamöter ska redovisas i årsredovisningen. Det finns också ett krav att det för den gruppen ska redovisas kostnader och förpliktelser för pensioner. Väsentliga villkor om avgångsvederlag ska också ingå i redovisningen. Det finns således inget krav att i årsredovisningen specificera vd:s lön och pension på individnivå, utan det är gruppens sammanlagda ersättning som ska anges. I granskningen har framkommit att även de nya riktlinjer som regeringen beslutat kan ge utrymme för olika tolkningar i det här avseendet. För att undvika oklarheter om vilken rapportering som krävs av bolagen bör, enligt revisorerna, regeringen överväga att i stället ändra årsredovisningslagens regler. Enligt regeringens riktlinjer kan vid uppsägning från bolagets sida en avgångsersättning få utgå. Den får motsvara högst 24 månadslöner och ska utbetalas . Vid ny anställning eller inkomst från annan förvärvsverksamhet ska avgångsersättningen reduceras med belopp motsvarande ny inkomst . Granskningen visar att samtliga bolag, med ett undantag, nu följer riktlinjerna i fråga om uppsägningstid och avgångsvederlag. Revisorerna noterar att bolagen väljer att använda den avgångsersättning som ger högst ersättning, dvs. 30 av de 46 bolagen har sådana avtal med vd:n. 2 bolag hade 21 månader och 1 bolag hade 36 månader. Av övriga bolag svarade 8 att de hade en uppsägningstid , 3 bolag 6 månader och 2 bolag . Det är 5 bolag som inte följer rekommendationen i riktlinjerna att det ska ske en avräkning från avgångsersättningen om vd erhåller en ny anställning. Revisorerna konstaterar att bolagen även i fråga om pensionsålder avtalat den för vd mest fördelaktiga, dvs. en pensionsålder vid . Enligt riktlinjerna bör pensionsnivån ha som utgångspunkt en pensionsålder i intervallet . En lägre pensionsålder bör motsvaras av lägre pensionsnivå. Endast 16 bolag har avtalat en pensionsålder på , men då ingår ofta en klausul som ger vd en rätt att begära full pension redan från . Revisorerna kan således konstatera att de allra flesta bolagen följer riktlinjerna men att de också väljer att utnyttja det för vd mest förmånliga avtalet. Det bör ankomma på regeringen att vidta de eventuella åtgärder som behövs för att åstadkomma de för staten mest fördelaktiga avtalen. Pensionsavtalens utformning har stor betydelse för bolagets kostnader När revisorernas konsulter från ÖhrlingsPriceWaterHouseCoopers granskar bolagens pensionsavtal med vd:arna är deras generella bild att det skett förbättringar sedan de gjorde en liknande undersökning . De redovisar sin iakttagelse att bolagen inte alltid känner till vilka kostnader som avtalet med vd:n för med sig för bolaget. Det är bolagsstyrelserna som beslutar om pensionsavtal för vd och som har den svåra uppgiften att göra de ibland komplicerade beräkningarna. Ägarföreträdaren, , tycks inte ha tillräckliga resurser eller kompetens att biträda bolagen i den svåra uppgiften. Av de 30 pensionsavtal av totalt 50 som revisorerna låtit granska mer ingående saknas viktiga uppgifter i flera avtal vilket medför tolkningsproblem och oklarhet om pensionskostnaden för bolaget. Av stor vikt är det t.ex. att det går att utläsa hur stor pension som är intjänad . Det är också viktigt att det finns samordningsregler, dvs. vilken hänsyn som ska tas till pensionsrätt intjänad i tidigare anställningar. saknas sådana regler i flera fall eller så är de så otydliga att de inte är till någon hjälp för att bedöma framtida kostnader. Det bör vidare alltid framgå om löneökningar nära pensionsåldern ska vara pensionsgrundande. Om kraftiga löneökningar sker åren närmast före pensionsåldern kan pensionskostnaden bli mycket hög , betydligt högre än lönen. Inom alla kollektivavtalade pensionsplaner finns restriktioner för hur höga löneökningar som blir pensionsgrundande. I de flesta avtal som granskats har sådana restriktioner tagits bort för vd. Revisorerna anser det otillfredsställande att staten inte har en bättre kontroll av vilka pensionsavtal som ingås i de statliga bolagen. Det är enligt revisorerna viktigt att pensionsavtalen är klara och precisa och att avtalen inte ger utrymme för olika tolkningar. , i egenskap av ägarföreträdare, har här en viktig uppgift. I granskningen har det framkommit att det är styrelseordföranden som bereder ärendet angående pensionsavtal för den verkställande direktören. Enligt revisorerna bör ägaren genom verka för att de som beslutar om pensionsavtalen har tillräcklig utbildning och kompetens för att få till stånd pensionsavtal som svarar upp mot de krav staten bör ställa när det gäller rimliga pensioner. Ägarföreträdaren bör också verka för att styrelseledamöterna alltid ska känna delaktighet i och ansvar för de pensionsavtal som tecknas med vd:arna i bolagen. Enligt revisorerna bör regeringen mer systematiskt följa upp bolagens pensionsavtal. En funktion eller resurs bör tillföras som tillsammans med styrelsen och i första hand styrelseordföranden bevakar att behövlig kompetens finns när nya vd-avtal ska bestämmas. Någon oberoende resurs kan t.ex. knytas till eller så kan ta initiativ till en gedigen utbildning för någon av bolagsföreträdarna i pensionsfrågor. Bilaga 1 - revisorers enkät till VD i de statliga bolagen Enkäten besvaras genom att ett eller flera av svarsalternativen markeras. För varje fråga finns en möjlighet att lämna ytterligare kommentarer eller formulera ett eget svar om de angivna alternativen inte passar. I svaren kan även en hänvisning göras till offentliga dokument som exempelvis årsredo-visningar. I så fall vill vi be er att närmare precisera vilket avsnitt i dokumentet som ni hänvisar till. Vi önskar också att företaget utser en särskild kontaktperson i ärendet. Företagets kontaktperson och telefonnummer: Vilken form av marknadssituation anser ni att företaget befinner sig i? Företagets marknadsandel på den relevanta marknaden understiger Företagets marknadsandel på den relevanta marknaden överstiger Företaget har en ensamställning på den relevanta marknaden, Företaget har ett lagskyddat monopol Annan marknadsställning (ange vilken) Fler än ett svar kan anges om skilda delar av företagets verksamhet har olika konkurrenssituation. Kända kommande förändringar av företagets marknadssituation bör även anges Vilken typ av ekonomiska mål ställer ägaren/ägarna på företaget? Krav på en viss vinst, (exempelvis viss avkastning på insatt kapital) Krav på att verksamheten ska gå ihop utan subventioner från staten Krav på att verksamheten ska gå ihop med hjälp av ett i förväg fastställt ägartillskott från staten Annan typ av resultatmässiga krav (ange vilken) Inget särskilt krav är formulerat Fler än ett svar kan anges om skilda delar av företagets verksamhet har olika mål Om ägaren/ägarna inte ställt några ekonomiska mål, gå vidare till fråga 9 Har de ekonomiska målen omformulerats ? Kommentar angående t.ex. i vilket avseende I vilket eller vilka dokument anges de ekonomiska målen för företaget? Avtal mellan staten och bolaget Annat dokument (ange vilket) Fler än ett svar kan anges Ställer ägaren/ägarna, utöver vad som anges i aktiebolagslagen, särskilda krav på att graden av måluppfyllelse redovisas? I så fall, var? I annat dokument (ange vilket) Inga direkta krav på redovisning av måluppfyllelse ställs Hur ser ni på möjligheten att följa upp om de ekonomiska målen uppnåtts? Mycket svårt, målen är mycket allmänt hållna Ganska svårt, målen är relativt allmänt hållna Ganska enkelt, målen är relativt väl preciserade Mycket enkelt, målen är mycket väl preciserade Omformulerar ni internt ägarens/ägarnas ekonomiska mål så att de blir mer konkretiserade eller lättare att följa upp? Ja, och de redovisas också externt, bland annat till ägaren/ägarna Ja, men de används enbart internt i företaget Finns fastställda utdelningskrav från ägaren/ägarna? Ja, och de är preciserade Ja, men de är inte närmare preciserade Anser ni att företaget genom någon form av restriktion, vilken ställts upp av ägaren/ägarna, hindras från att expandera verksamheten till närliggande och för företaget lönsamma områden? Ja, och företaget har aktivt försökt få en ändring av detta (ange i så fall kortfattat hur) Ja, men företaget har inte försökt få till stånd någon ändring Har statsmakterna i någon form (via bolagsordning, avtal, direktiv, lagar eller motsvarande) ålagt företaget att producera tjänster som inte är ekonomiskt lönsamma (s.k. samhällsåtaganden)? Om fråga 10 besvaras med nej, gå vidare till fråga 19 I vilket eller vilka styrdokument är de i fråga 10 nämnda samhällsåtagandena formulerade? Avtal mellan staten och bolaget Annat dokument (ange vilket) Fler än ett svar kan anges Har samhällsåtagandena omformulerats ? Kommentar angående t.ex. i vilket avseende Hur ser ni på möjligheten att följa upp om de samhällsåtaganden som formulerats för verksamheten har uppfyllts? Mycket svårt, kraven är mycket allmänt hållna Ganska svårt, kraven är relativt allmänt hållna Ganska enkelt, kraven är relativt väl preciserade Mycket enkelt, kraven är mycket väl preciserade Ställer staten särskilda krav på att graden av måluppfyllelse redovisas vad gäller samhällsåtaganden? I så fall, var? I annat dokument (ange vilket) Inga direkta krav på redovisning av måluppfyllelse har ställts Omformulerar ni internt statens krav på samhällsåtaganden så att de blir mer konkretiserade eller lättare att följa upp? Ja, och de redovisas också externt, bland annat till statsmakterna Ja, men de används enbart internt i företaget Får ert företag särskild ersättning, t.ex. anslag, för att utföra dessa ej lönsamma åtaganden? Ja, för samtliga åtaganden av denna typ Ja, för vissa men inte alla åtaganden Kommentera kort ert svar som helt eller delvis verkar i syfte att uppfylla dessa samhällsåtaganden? Ja (ange i så fall vilka bolag och vilka åtaganden) Nej, samhällsåtagandena uppfylls i sin helhet inom moderbolagets verksamhet Anser ni att dessa samhällsåtaganden är förenliga med de ekonomiska resultatmål som ägaren/ägarna ställer på verksamheten? Informella kontakter med ägarna Med informella kontakter avses underhandskontakter t.ex. i form av telefonsamtal, möten, e-post m.m. Hur ofta förekommer informella kontakter mellan staten som ägare och företagets ledning? Hur sker vanligtvis dessa informella kontakter? På ministernivå inom departementet På statssekreterarnivå inom departementet På högre tjänstemannanivå-departementsråd eller motsvarande På lägre tjänstemannanivå-departementssekreterare eller motsvarande På annat sätt (ange vilket) Fler än ett svar kan anges. Om en departementsföreträdare är styrelseledamot i företaget, i vilken grad anser ni att de informella kontakterna också sker via denne? Departementsföreträdare saknas i styrelsen Vilken karaktär anser ni att dessa informella kontakter har? Ett informationsutbyte utan inslag av ägarstyrning Huvudsakligen ett informationsutbyte, men med visst inslag av ägarstyrning Huvudsakligen ett forum för ägarstyrning Annan karaktär, ange vilken Fler än ett svar kan anges Vilken typ av frågor brukar behandlas vid dessa informella kontakter? Långsiktiga strategiska frågor, rörande bl.a. verksamhetens mål Frågor som rör investeringsbeslut Frågor som rör företagets resultatutveckling Annan typ av frågor (ange vilka) Fler än ett svar kan anges Har styrelsen formellt sökt ägaren/ägarnas uppfattning i en fråga ? Ja, genom att föra frågan till behandling på bolagsstämman Ja, genom att skriftligen efterlysa ägarens/ägarnas uppfattning i frågan Fler än ett svar kan anges Finns det någon formellt fastslagen procedur för nominering av styrelseledamöter? Ges särskild information till nya styrelseledamöter vad gäller bolaget och dess specifika mål och krav, eller Fler än ett svar kan anges utarbetade ett förslag till innehåll i styrelsens arbetsordning i statliga bolag (PM ). Syftet med förslaget är att det ska kunna användas som ett redskap och stöd i styrelsens arbete. Har bolaget tagit del av förslag? Vilken eller vilka av följande arbetsmetoder använder sig bolaget av i sin verksamhet? /styrelsekommitté inför val av styrelseledamöter för beredning av löner, bonus och andra ersättningar för ökad genomlysning av verksamheten Konfidentiellt formulär för kollektiv utvärdering av styrelsen Inget av de ovanstående Har bolaget sålt något dotterbolag? Ja, ett eller flera dotterbolag har sålts Ja, ett eller flera dotterbolag har sålts och beslutet underställdes regeringen Ja, ett eller flera dotterbolag har sålts och beslutet underställdes Nej, inga dotterbolag har sålts Staten som bolagsägare (Rapport 2002/03:10) 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden 1 2.1 Allmänna synpunkter 1 2.2 som ägarföreträdare 3 2.3 Övergripande mål, ekonomiska mål och verksamhetsmål 4 2.4 Styrelsernas effektivitet 6 3 Insyn, uppföljning och revision 9 3.1 Dotterbolagens verksamhet 11 3.2 Bolagsledningarnas löner och ersättningar 12 Rapport 2002/03: 10 Staten som bolagsägare 16 4 Inriktning och metod 26 5 förslag från revisorer 27 6 Regeringens ägarpolicy 29 7 Ägarens krav på de statliga bolagen 31 7.1 Bolagens marknadssituation 31 7.2 Det ekonomiska utfallet m.m. 32 7.3 Marknadssituationen en viktig utgångspunkt för ägarkraven 32 7.4 De ekonomiska målen 35 7.5 Målen för bolag med samhällsintressen 46 8 Ägarens genomlysning och återredovisning 50 8.1 Regeringen utvecklar den årliga redogörelsen för statliga företag 50 9 som ägarföreträdare 53 9.1 ägaransvar för bolagen utökas 53 9.2 Departementens bolagsförvaltning fram 54 9.3 Begränsad tid för styrning? 9.4 Informella kontakter mellan departement och företagsledning 56 10 Styrelserna och ägarstyrningen 59 10.1 Styrelsen som verktyg i ägarstyrningen 59 10.2 ger förslag på hur styrelsearbetet bör bedrivas 61 10.3 Flera departementstjänstemän och riksdagsledamöter i styrelserna 64 10.4 Får nya styrelseledamöter utbildning? 10.5 Styrelsearvodenas storlek varierar mellan bolagen 67 11 Revisionen av bolagen 69 12 Andra studier av statligt ägande 74 12.1 om aktiv styrning av statens bolag 74 12.2 AB har tydligt fastställda mål för sin verksamhet 74 12.3 Informationsbesök rörande 75 12.4 följer upp revisorernas förslag 76 12.5 Staten som kommersiell aktör - Statskontoret granskar konkurrensfördelar 77 12.6 Statskontorets förstudie 78 13 Bolagsledningarnas löner och ersättningar m.m. 80 13.2 Ersättningar till VD och styrelseordföranden 81 13.3 VD:s pensionsavtal och bolagets kostnader 90 14 Informeras om utförsäljning av dotterbolag? 15 Överväganden och förslag 96 15.1 Allmänna iakttagelser 96 15.2 som ägarföreträdare 97 15.3 Övergripande mål, ekonomiska mål och verksamhetsmål 100 15.5 Uppföljning och revision 104 15.6 Dotterbolagens verksamhet 105 15.7 Kontrollen av bolagsledningarnas ersättningar 106 16 Bilaga 1 - revisorers enkät till VD i de statliga bolagen 110 Informationsrapport /01:4, Informationsbesök rörande EG:s direktiv /723/EEG av , senast ändrad (2000/52/EG) Årsredovisningslagen (1995:1554) Proposition 1995/96:141 Om aktiv förvaltning av statens företagsägande Regeringens årliga redogörelse för företag med statligt ägande, skr. 2001/02:120. Aktiebolagslagen 2 kap. 4 § Bolagsordningen är för det dokument som också anger verksamhetsmålen, jämför avsnitt 7.6 nedan revisorers enkät ställd till vd i respektive bolag Fler än ett svar fick anges om olika krav ställdes på olika verksamheter Årliga redogörelsen för statliga företag 2002, sid 43. Fördelningen på de två svarsalternativen mycket svårt resp. svårt framgår inte av den förra enkäten. KU 1982/83:30 Aktiebolagslagen 8 kap. 5 § Staten och bolagskapitalet - om aktiv styrning av statliga bolag 1998:64 Underlag - bolagens årsredovisningar 2001 1986/87:99 bet. 1986/87:Ku29 resp. prop. 1987/88:100 bil.15, bet. Prof. Per , , skrivelse 2001/02:20. Konsultrapport från Per Redemo och , RRV Regeringsformen 9 kap. 8 § Staten och bolagskapitalet - om aktiv styrning av statliga bolag, Ds 1998:64