frsrdg · GQ04RR4 · 2003-01-01 00:00:00 — Här kommenteras enbart framförda invändningar samt de ytterligare förslag som en del remissinstanser har framfört. i ställer sig bakom de ekonomiska analyser som revisorerna föreslår. Men analyserna bör inte begränsas till kommunernas äldreomsorg utan även omfatta fler ekonomiska åtaganden i kommunerna. Även Ystads kommun ser de ekonomiska analyserna som viktiga. Kommunen menar att analyserna bör genomföras i nära samverkan med forskningsprojektet . i menar att det behövs fler åtgärder för att komma åt det bristande verkställandet av kommunernas egna beslut. föreslår egna uppföljningssystem för kommunerna och utökade befogenheter för de kommunala revisorerna att granska enskilda ärenden samt att sanktionsmöjligheter för domstolstrots även ska införas för kommunens egna beslut. Även Ystads kommun önskar att länsstyrelsernas befogenheter att vitesförelägga ej verkställda domar ska utsträckas till kommunernas Kommunen vill även införa obligatoriska äldreomsorgsplaner med förebild från skollagen. Kommunen vill även införa en äldreombudsman som kan genomföra oberoende granskningar och dit de äldre kan vända sig för att påtala brister. Även i anser att kommunerna ska upprätta äldreomsorgsplaner. i framför liknande synpunkter. betonar vikten av en utvecklad samhällsplanering där ansvariga för äldreomsorgen bör spela en mer aktiv roll. menar att det finns en stor osäkerhet bland kommunerna om gränsdragningen mellan permanent bostad och äldrebostad. Verket konstaterar att många mycket vårdkrävande bor kvar i sina hem . Detta aktualiserar användningen av bostadsanpassningsbidrag även för åtgärder som rör assistans- och arbetsmiljöfrågor. Verket ser det inte som självklart att bidraget ska omfatta dessa frågor. Men enligt verket bör en samhällsekonomisk analys genomföras inom detta område. Med hänvisning till rapportens avsnitt om oreda i äldreboendet ser verket det också som viktigt att begreppet eget boende definieras samt att samma definition används i all lagstiftning. i önskar ett fördjupat samarbete mellan landsting, kommuner och anhörigföreningar samt - inte minst - riksorganisationen. Rådet framhåller också behovet av stöd till anhöriga i form av mer ekonomiska resurser och mer flexibla lösningar för att avlösa anhörigvårdare. Rådet framhåller också behovet av ett bättre utnyttjande av modern teknik i anhörigvården. menar att den nuvarande organisationen behöver förändras i grunden. Enligt förbundet kan inte svara för både planering och tillsyn. Kostnaderna för äldreomsorgen är också så stora att de motiverar en fristående vårdinspektion. Denna kan överta tillsynen från både - inklusive de regionala enheterna - och länsstyrelsernas sociala enheter. Enligt förbundet bör även socialnämndernas ansvar förtydligas. De kommunala revisorerna ska kunna pröva handläggning av enskilda ärenden, och kravet på en äldreomsorgsplan bör skrivas in i socialtjänstlagen. SPF anser att fortlöpande bör återföra kunskap om äldreomsorgen, inte bara till regeringen utan även till kommunerna. Äldrecentrum anser att det finns anledning att granska sjukvårdshuvudmännens skyldighet att bedriva förebyggande verksamhet. Äldrecentrum ifrågasätter om kommunernas insatser svarar mot nationella mål när dagverksamhet, promenader och sociala aktiviteter i minskar. Flertalet remissinstanser lämnar omdömen om revisorernas initiativ att granska äldreomsorgen och om revisorernas rapport. Remissinstanserna är också övervägande positiva till revisorernas slutsatser och förslag. I några fall vill remissinstanserna även gå längre. Både kommuner och länsstyrelser instämmer i revisorernas kritik mot bristerna med normering och tillsyn av kommunernas äldreomsorg. Forskare och en länsstyrelse framhåller risken med att en skärpt rättslig hanter ing kan inkräkta på kreativitet och handlingsfrihet hos äldreomsorgens utövare. Remissinstanserna delar revisorernas uppfattning att resursbrist inte är skäl för att åsidosätta lagstadgade rättigheter. Men i några yttranden framhålls att en skärpt rättslig hantering inte löser en reell resursbrist. är medveten om behovet av fler allmänna råd och rättssammanställningar, och verket prioriterar nu normering och tillsyn. Till följd av flera stora regeringsuppdrag har detta ännu inte fått fullt genomslag inom äldreomsorgen. Remissinstanserna delar revisorernas uppfattning om behovet av ekonomiska analyser. Några instanser framhåller att äldreomsorgens resurser kan utnyttjas bättre, bl.a. genom att kompetensen inom äldreomsorgen bättre tas till vara och utvecklas. framhåller det arbete som pågår med att säkerställa insamlandet av de uppgifter som behövs för kvalificerade ekonomiska analyser. Flertalet remissinstanser delar revisorernas kritiska inställning till specialdestinerade statsbidrag. En motsatt uppfattning framförs emellertid av två instanser, som menar att sådana bidrag behövs för att föra ut ny lagstiftning och säkerställa kvaliteten. Remissinstanserna framhåller främst behovet av en utvecklad kvalitet i anslutning till den ökade vårdtyngden. Dessutom betonas vikten av att de äldres och de anhörigas perspektiv, liksom arbetsmiljöperspektivet, i äldreomsorgen lyfts fram. Forskare framhåller att uppföljning och utvärdering i ett verksamhets-perspektiv dåligt speglar de faktiska förhållandena för de äldre, då dessa ofta får hjälp av flera skilda aktörer hos olika huvudmän. Bristen på samverkan mellan kommuner och landsting - fortfarande efter att Ädelreformen infördes - kritiseras av främst pensionärsorganisationer. 1 Revisorernas granskning 1 1.1 Samspelet mellan staten och kommunerna 1 1.2 Granskningens inriktning på äldreomsorgen 3 2 Revisorernas iakttagelser 4 2.1 De äldres rättssäkerhet 4 2.2 Resurser och resursanvändning 5 2.3 Många frågor kring kvalitet och inriktning 7 3 Remissinstansernas synpunkter 8 3.1 Allmänna kommentarer 8 3.2 De äldres rättssäkerhet 9 3.3 Ekonomi och resursanvändning 9 3.4 Kvalitet och inriktning 10 4 Revisorernas slutsatser och förslag 11 4.1 Ökade påfrestningar på kommunerna 11 4.2 Behov av flera typer av insatser 11 4.3 Revisorernas förslag 14 Rapport 2001/02:15 Nationella mål i Kommunernas äldreomsorg 1 Revisorernas granskning och det kommunala självstyret 23 1.1 Regeringsformen och det kommunala självstyret 23 1.2 Ökad frihet och ökade krav med ny kommunallag 24 1.3 revisorers granskning 25 2 De äldre - äldreomsorgens målgrupper 27 2.1 Åldrandeprocesser och åldrande 27 2.2 En åldrande befolkning 31 3 Samhällets åtagande för de äldre 34 3.1 Allmänna krav på insatser 34 3.2 Bistånd till skälig levnadsnivå 35 3.3 Särskilda insatser för äldre 36 3.4 Styrning och kontroll 37 4 Dagens äldreomsorg 40 4.1 Omfattningen av insatser bland de äldre 40 4.2 Äldreomsorgens aktörer 46 4.3 Kvalitet inom äldreomsorgen 50 4.4 Äldreomsorgens ekonomi 57 5 Den statliga styrningen 67 5.1 Statens rättsliga styrning 67 5.3 Styrning med information 77 6 Revisorernas överväganden, slutsatser och förslag 79 6.1 Stat-kommun-frågan i 79 6.2 De äldres rättssäkerhet 80 6.3 Resursbrist och resursanvändning 81 6.4 Många frågor kring kvalitet och inriktning 83 6.5 Revisorernas slutsatser och förslag 85 Rättslig kontroll av äldreomsorg 87 Socialtjänstlagen och de äldres rätt till trygghet i vård och omsorg 87 Rättslig kontroll av äldreomsorg 91 2 Socialtjänstlagens bestämmelser om äldreomsorgen 91 2.1 Äldreomsorgen inom ramen för socialnämndens allmänna uppgifter 91 2.2 Rätten till bistånd 96 2.3 Särskilda bestämmelser för äldre människor 97 2.4 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg 103 3 Kontroll och måluppfyllelse 105 3.1 Intern kontroll 105 3.2 Extern kontroll - statens kontroll 108 4 Äldreomsorg i praktisk tillämpning 119 4.1 Rättssäkerhet inom äldreomsorg - ett samarbetsprojekt mellan och länsstyrelsernas sociala enheter 119 4.2 Nationell handlingsplan för äldreomsorgen - lägesrapport 124 4.3 Läkarmedverkan i äldrevård - samverkansavtal mellan kommun och landsting 127 4.4 Antalet anmälningar om missförhållanden inom äldreomsorgen ökar 128 5.2 Den interna kontrollen 131 5.3 Den externa kontrollen 132 5.4 Nya uppgifter för 136 Specialdestinerade statsbidrag till kommuner 141 Resultat i korthet 141 Kort om undersökningen 143 Redovisningen i rapporten 143 Tjänstemännens erfarenheter av 145 Ekonomisk betydelse av specialdestinerade statsbidrag 145 Resultat och effekter av specialdestinerade statsbidrag 148 Inställning till specialdestinerade statsbidrag i kommunens politiska ledning 153 Generella statsbidrag med avsiktsförklaring 156 Skillnader mellan kommuner 160 Fakta om statistiken 161 Genomförande av undersökningen 163 Ekonomisk betydelse av specialdestinerade bidrag 173 Kontakter under granskningen 193 Nationella mål i kommunernas äldreomsorg - Sammanställning av remissyttranden 195 2 Allmänna synpunkter 196 3 Synpunkter på revisorernas iakttagelser 197 3.1 De äldres rättssäkerhet 198 3.2 Ekonomi- och resursanvändning 200 3.3 Kvalitet och inriktning 202 4 Synpunkter på revisorernas slutsatser och förslag 204 Som svarande på kommunnivå räknas de kommuner för vilka minst en av de tre enkäterna besvarats.