frsrdg · GQ04RJ1 · 2003-01-01 00:00:00 — Med utgångspunkt i aktuell inomdisciplinär forskning fokuserar de presenterade avhandlingsprojekten på problem av stor praktisk relevans för de museer/institutioner där doktoranderna i fråga har sin anställning. Forskarskolan startade med introduktionsdagar för arbetsgivare, handledare och doktorander på . Därvid medverkade samtliga medlemmar i styrgruppen med anföranden. anordnade sedan forskarskolan en första internatkurs på under , varför är den viktig och vilken är dess uppgift i samhället?. Avsikten är att forskarskolans doktorander skall samlas varje termin. Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället Områdesgruppen har sammanträtt . Det första sammanträdet arrangerades . Då diskuterades det fortsatta arbetet utifrån den med stöd från RJ utgivna boken (, ). De tre författarna kommer att ånyo med stöd från RJ producera en tredje del i den trilogi som inleddes med boken . Arbetsnamnet på den tredje boken är The Implication of Mode 2: for Institutions and Their Leaders. Ett internationellt symposium kommer att arrangeras av områdesgruppen för diskussion med författarna under arbetets gång . Vid samma tillfälle föredrog kanslichef från utbildningsutskott sin promemoria Universitet och högskolor för 2000-talet. Områdesgruppen beslöt mot bakgrund av en längre diskussion söka initiera ett arbete med en reportagebok om de konkreta förhållandena vid några representativa universitetsinstitutioner (i relation till motsvarande internationella miljöer), så att gruppen därefter - tillsammans med andra intressenter i ge - eventuellt skulle kunna initiera ett forskningsprogram om "universitet och högskolor för 2000-talet". Detta arbete visade sig senare vara intresserat av att genomföra. Vid mötet presenterade professor vid (tillträdande rektor vid ) en idé om en mer elaborerad utvärdering av de nationella forskarskolorna och deras betydelse för de enskilda resultaten respektive den gemensamma forskarmiljön och universiteten. Detta initiativ resulterade i ett forskningsinitieringsstöd. Vid detta möte presenterades även och av , koordinator vid , och professor från KTH. Inom ramen för detta samverkansprojekt genomförs ett antal projekt med det gemensamma syftet att utforska den moderna informations- och kommunikationsteknikens möjligheter i utvecklingen av den högre utbildningen. Excellenta miljöer har blivit ett begrepp som det hänvisas till i olika forskningspolitiska sammanhang. Med utgångspunkt i den utredning om svensk innovationsforskning som beställt diskuterades vid sammanträdet , efter en orienterande inledning av professor , vilka nyskapande akademiska forskningsmiljöer som finns i det fält som områdesgruppen intresserar sig för. Detta inventeringsarbete skall fortsätta för att eventuellt bli utgångspunkt för kommande infrastrukturella satsningar från RJ:s sida. Vid detta möte presenterade även adj. professor sitt projekt Economy and Development (KEDED). utkom det första numret av - en nyhetstidning för vetenskap, forskning och utbildning. Initiativet till denna "tidning för kunskapssamhället" har tagits av inom ramen för områdesgruppens verksamhet. Tidningen finansieras av en bred krets stiftelser och akademier för att garantera en obunden position genom medel som en sorts förlustgaranti . , den dag då det andra numret av tidningen utkom, hölls ett seminarium på Kungl. , där några vid universiteten verksamma forskare utmanade tidningsredaktionen och dess chefredaktör med djärva idéer, önskemål från universitetsvärlden och konstruktiv kritik. Efter en inledning av RJ:s VD leddes samtalet av frilansjournalisten . Utmanarna var , docent i socialantropologi och föreståndare för SCORE vid , , professor i teoretisk astrofysik vid , , professor i litteraturvetenskap vid samt , professor i integrativ fysiologi vid och huvudsekreterare vid för medicin, . Tidningen och tidningsprojektet som helhet har varit föremål för kontinuerlig debatt i pressen och fortsatt mött ett starkt gensvar från forskarsamhället. Områdesgruppen för forskning om Kultur - Säkerhet - Hållbar samhällsutveckling Områdesgruppen har sammanträtt fem gånger. Dessa möten har företrädesvis ägt rum i samband med att områdesgruppen besökt en, i sammanhanget, intressant forskningsmiljö. sammanträdde områdesgruppen på . Vid mötet beslöts bl.a. att områdesgruppen skall skriva en essäbok med bidrag från gruppens ledamöter. Syftet med en dylik antologi är att exemplifiera och presentera områdesgruppens intresseområde, bl.a. genom att reflektera över hur händelserna på ett konkret sätt illustrerar och aktualiserar viktiga aspekter av detta område. Områdesgruppens pågående diskussioner kring hur begreppen kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling skall relateras till varandra och reflektioner kring kan ses som två tanketrådar som lämpligen sammantvinnas i dessa essäer. Tanken är att var och en utifrån sina skilda ämnesperspektiv på händelserna diskuterar angelägna samhälls- och forskningsproblem i gränsområdena mellan kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling. De frågor som diskuteras är exempelvis: På vilka sätt kan kulturdimensionen bidra till uppkomsten av hot mot mänsklig säkerhet och en hållbar samhällsutveckling? På vilka sätt kan samma kulturdimension bidra till olika gruppers skilda definitioner av - och strävanden i riktning mot - säkerhet respektive hållbar samhällsutveckling? Var, när, varför och hur uppstår kollisioner mellan olika gruppers kulturella strategier för att uppnå vad de uppfattar som säkerhet och/eller en hållbar samhällsutveckling, och hur har globaliseringen förändrat eller ökat riskerna för dylika kollisioner? anordnades ett seminarium vid , arrangerat av områdesgruppens ledamöter från . Syftet med seminariet var att ledande forskare inom en rad discipliner fick tillfälle att ge sin syn på områdesgruppens forskningsfält och de avgränsningar och definitioner som gruppens programskrift utgjorde. I seminariet deltog lundaprofessorerna (historia), (etnologi), (socialantropologi), (statsvetenskap), (idé- och lärdomshistoria), (ekonomisk historia), (filosofi), (sociologi) samt docenten (sociologi). Många, för områdesgruppen, betydelsefulla synpunkter framfördes under seminariet som avslutades med middag i Gamla biskopshuset. besökte områdesgruppen forskningsmiljön kring Gamla Torget vid . Mötet, som arrangerades av , inleddes med att professor vid presenterade miljöns organisation och funktion. Därefter föredrogs tre exempel på forskning som bedrivs vid Gamla Torget. Professorn i historia, vid , berättade om programmet för studier kring Förintelsen och folkmord. , docent vid , presenterade sin forskning om försonings- och återuppbyggnadsprocesser efter väpnade konflikter. Docenten i internationell migration och etniska relationer, nusson, vid , talade om forskning kring nationalism och politik i . Områdesgruppen åt sedan lunch med dekanerna för de historisk-filosofiska, språkvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och teologiska fakulteterna. inbjöds ambassadör , säkerhet på UD, till områdesgruppens sammanträde. Han redogjorde för en rad verksamheter som departementet var inblandat i och som hade kopplingar till gruppens ansvarsområde. Områdesgruppen fick också en presentation av departementets modell för konfliktförebyggande och fredsskapande åtgärder. arrangerade områdesgruppen ett seminarium betitlat Economy - from a Cultural Perspective som ägde rum i . Seminariet föranleddes av att SCASSS (The Swedish Collegium for Advanced Study in the Social Sciences) gästas av professor , Chair of , . Gudeman har studerat ekonomi ur ett kulturellt perspektiv och han har i sitt senaste verk The Anthropology of Economy (2001) konstruerat en ny modell för hur ekonomiska system fungerar. inbjöd ett flertal ekonomer till en diskussion av ekonomins kulturella dimensioner. Som representanter för ekonomiämnet närvarade professor , , , professor , , , samt professor , , . Syftet med seminariet var att inleda en konstruktiv dialog mellan företrädare för ekonomisk forskning och forskare från andra discipliner - som intresserat sig för de vidare implikationerna av denna forskning - och därigenom öka det ömsesidiga förtroendet och viljan att lyssna och reflektera över disciplingränserna. åkte större delen av områdesgruppen till och Stellenbosch, med det övergripande målet att diskutera värderingarnas roll för utvecklandet av demokrati och mänskliga rättigheter. Resan hade flera syften, dels kombinerades en planerad intern konferens för World Values Survey (WVS) med områdesgruppens arbete, dels fördjupades kontakterna ytterligare när det gäller (), dels fick områdesgruppen, på plats, information om försoningsprocessen i samt rapporter om i . Veckan inleddes sålunda med gemensamt program där områdesgruppens ledamöter fick chansen att mer ingående orientera sig om , vars infrastruktur finansieras av RJ. Professorena , , , och , Wissenschaftszentrum , presenterade en artikel på temat Democratization and Human Development. Professor , , , , försökte med hjälp av databasen svara på frågan Is there an Islamic Civilization?. Professor , , , gav en föreläsning med titeln Comparing Elites in Four African Countries. Professor , , , talade under rubriken on Globalization om sina analyser av islamiska invandrares attityder. Områdesgruppen hade också förmånen att träffa direktören för STIAS, professor , samt besöka institutets nyrenoverade äldre byggnad i . Lategan gav en ingående beskrivning av institutet - som är det första i sitt slag på den afrikanska kontinenten - och dess planer för framtiden då ett tjugotal fellows skall knytas till institutet. Ambitionen är att bidra till att förstärka forskningen på kontinenten och därigenom dämpa den mycket omfattande "brain drain" som lider av. Veckan i avslutades med initierade inblickar i både försoningsprocessen och . du Toit, , gav en föreläsning om Sannings- och nu avslutade arbete. , - som för övrigt arrangerade alla möten i Stellenbosch - talade på temat Truth and reconciliation compared: the legacy of the past in , South , and . Professor , och Cormac Cullinan, Environmental law firm, delgav avslutningsvis områdesgruppen sina respektive perspektiv på Johannesburgsmötet (World Summit for Sustainable Development). har sorgligt nog en av områdesgruppens förgrundsgestalter gått ur tiden. Professor avled efter kort tids sjukdom , . tillträdde 1970 en nyinrättad professur i socialantropologi vid . Ett bevis på att hans framstående vetenskapliga förmåga tidigt uppmärksammades var att han , , invaldes i Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets . 1975 grundades for Research Cooperation (SAREC) och blev dess generalsekreterare. lämnade för att ta sig an ansvaret för Östafrikakontoret i inom , . Därefter tillträdde han befattningen som ställföreträdande chef för hela och blev därtill biträdande generalsekreterare vid i . har på ett påtagligt sätt medverkat till internationaliseringen av kulturforskningen och han hade avgörande betydelse för tillblivelsen av områdesgruppen. har professor , , , valt att lämna områdesgruppen. har områdesgruppen kommit att förstärkas med två nya ledamöter: , innehavaren av professur i freds- och konfliktforskning vid , samt , enhetschef för kultur och medier på Sida. Ny områdesgrupp för forskning om civilsamhället blev civilsamhället och det sociala kapitalet mycket vanliga begrepp inom samhällsforskningen. "Båda refererar till hur och var någonstans demokratins grundläggande värden, förhållningssätt och färdigheter utvecklas människor emellan", som skriver i förordet till forskarvolym VIII Civilsamhället. Forskningen på området har börjat växa sig starkare, men är spridd mellan en handfull aktiva institutioner. Det finns även ett relativt solitt kunskapsunderlag, främst när det gäller civilsamhällets omfattning, utbredning och inriktning. Mycket av kunskapsuppbyggnaden är deskriptiv. Den har mera sällan haft teoretiska utgångspunkter och endast i begränsad omfattning varit anknuten till internationell teoribildning. har därför funnit tiden mogen att stimulera till ökad och fördjupad forskning om civilsamhället dels för att ge den förutsättningar att ta ett kvalitativt språng, dels för att söka utveckla en egen teorigrund som öppnar för en utveckling som går bortom de gängse internationella ansatserna; det gäller bl.a. att söka finna utvecklingsvägar som bidrar till att öka förståelsen av det genuint svenska/nordiska. Det är viktigt med ansatser som når bortom den traditionella forskning som utgår från stat och marknad. Görs inte detta riskerar kunskapsutvecklingen att gå i stå. Styrelsen för har därför beslutat att inrätta en ny områdesgrupp för detta ändamål, Områdesgruppen för forskning om civilsamhället. Gruppen kommer att ledas av forskningsdirektör . Ledamöterna kommer att utses . För att uppmärksamma 80-årsjubileet av den allmänna och lika rösträttens införande hölls ett seminarium i andrakammarsalen i . Reformen innebar först och främst att kvinnor fick rösträtt och blev valbara till . Seminariet var ett samarrangemang mellan demokratidelegationen inom , riksdag och och hade föregåtts av att avsåg att ge ut en forskarantologi för att manifestera detta jubileum. En referensgrupp bildades med forskarrepresentanter samt företrädare för demokratidelegationen, och för att förbereda seminariet och forskarantologin. Avsikten med boken, vars redaktör är professor , , var både att sammanfatta forskningsläget och att ha en populärvetenskaplig aspekt. Den vänder sig främst till den allmänbildade allmänheten. Forskarantologin är uppdelad i tre delar, vilka också är de tre teman som seminariet i var fokuserat kring. Seminariet började med välkomstanförande av talman . Därefter talade demokratiminister . holms universitet, höll sedan ett anförande kring seminariets första del Kampen om rösträtten. Därefter följde en redogörelse av fil. , om "kvinnor och män på den politiska arenan". Slutligen gjorde docent , , en betraktelse över "den röstande medborgaren". Efter en kort diskussion avslutades seminariet med en buffé i Sammanbindningsbanan i . Moderator för seminariet var professor . Dess ändamål är att stimulera och uppmuntra unga konstnärer och forskare att arbeta nyskapande och gränsöverskridande. I fokus står arbeten och tankeverksamhet som visar idérikedom, fantasi, lust och handlag i mötet mellan konst och vetenskap. Som ett led i detta arbete har två stipendier om vardera utdelats till unga enskilda forskare/konstnärer eller konstnärer/forskare. Stipendiaterna utses av stiftelsens styrelse, efter förslag från en särskild stipendiekommitté. Stiftelsen beviljades efter ansökan till RJ anslag om för att bredda sin verksamhet gentemot universitet och högskolor. Detta har främst skett genom en större årlig konferens, som inriktats mot en dialog mellan konstnärer och vetenskapliga företrädare. Den första konferensen hölls på , , den andra på , och den tredje på . I samband med konferensen i utdelades stipendier, vilka tilldelades dramatikern och dramaturgen och arkitekten, ingenjören och konstnären . har träffats överenskommelse om ett femårigt samarbete mellan Stiftelsen och . Formellt innebär detta att RJ åtagit sig att vara huvudman för verksamheten. Utannonsering och utdelning av de årliga stipendierna kommer att fortsätta i enlighet med stiftelsens tidigare praxis. Stiftelsen har sedan sin tillkomst letts av en av styrelse bestående av förra talmannen , ordförande, direktörerna , vd och advokat . RJ beslutade att omvälja dessa ledamöter samt att utse docent , , att ingå som ny ledamot. I stipendiekommittén har ingått producent , ordförande, professor , , chefredaktör , professor , , professor , KTH, forskningsdirektör , RJ () och författaren . Stiftelsens sekretariat består av avdelningschef , , och producent . Avslutningsvis kan nämnas att i samband med sin högtidsdag blev avtackad som avgående talman. överlämnade då genom sin ordförande professor och sin vd som gåva till henne ett seminarium om , vilket skall avhållas i . Politiskt ledarskap och stora ledare arrangerade LRF och Centertidningar, med stöd från , ett populärvetenskapligt symposium i , väster om , på temat Politiskt ledarskap och stora ledare. Symposiet anknöt till den stora konferensen i 2001 om maktskiftet 1976 och tillägnades förre industriministern . Åsling på hans 75-årsdag. Programmet inleddes med att överläkare , , berättade om hur allvarliga medicinska sjukdomar i hjärnan hos stora ledare vid avgörande tillfällen, som t.ex. , kan ha inverkat på "historiens gång". Därpå höll docent , forskningsdirektör vid , ett föredrag om en av traktens stora politiker och en av landets ledande bondepolitiker - i (1822-1896). var riksdagsman 1850-1878 (samt under majriksdagen 1887) och var bl.a. bondeståndets siste talman. Utrikeskorrespondent , , gav sedan några exempel från sitt mångåriga internationella arbete och talade över ämnet Statsmän jag minns - eller helst vill glömma. Symposiet avslutades av förre statsministern , som höll ett personligt anförande till "statsrådskollegan och vännen . Åsling". deltar mycket aktivt i det europeiska stiftelsesamarbetet inom EFC, och inom ramen för of for Innovative Cooperation (NEF). Årets möte med EFC:s General ägde rum 3-5 juni i och temat var Science and the Citizen. RJ deltog aktivt i två sessioner, Rethinking the Science/Public Interface och i Dialogue and Democratization of Science. Under båda dessa sessioner var vd ordförande. I den första sessionen deltog professor , , , Volkswagen-Stiftung, och professor , . I den andra sessionen medverkade , Fondation pour le progrès de lhomme, professor , och Academia Europea, , Vetenskap och Allmänhet, , Stiftverband für die Deutsche Wissenschaft. I samarbete med Organ Art Center, GOART, presenterades orgelforskningscentret vid en konsert och mottagning i samarbete med svens ka ambassaden och Region under . A Mirror of its Time, vilket blev en stor publik framgång. , , presenterade Network of for Innovative Cooperation ett projekt som RJ initierat och som genomförts inom NEF:s ram i samverkan med och Compagnia di . CNERP - Svenska kommittén för en ny europeisk forskningspolitik Frågan om den europeiska forskningspolitiken har varit aktuell och har diskuterats intensivt i . En arbetsgrupp benämnd () bildades med som ordförande. Ledamöter är vd (), professor (, också medlem i EU:s rådgivande grupp för forskning, EURAB), rektor professor (), professor (KVA), arkitekt . Mölleryd (IVA). Till kommittén är också kanslichef adjungerad. Planeringschef , , är dess sekreterare. I samarbete med Kungl. hölls ett möte med svenska intressenter och ett större internationellt möte med brett europeiskt deltagande för att diskutera idén om att skapa ett europeiskt forskningsråd. Detta möte uppmärksammades även med en artikel i . Det finns, har det visat sig, en stor och bred uppslutning inom det svenska forskarsamhället för nedanstående tankar och alla viktiga forskningsfinansierande organisationer har ställt sig positiva till CNERP:s arbete. Arbetet i har bedrivits i nära samarbete med , vilka anordnade en europeisk konferens i . Här påpekades att om skall nå det mål som ställdes i krävs att forsknings- och innovationspolitiken byggs ut till en gemensam angelägenhet av första rang. Det räcker inte att enbart rikta uppmärksamheten mot utnyttjandet av vetenskaplig kompetens och kunnande för industriell exploatering, utan kunskapsbasen måste också byggas ut och forskningen måste bli en gemensam angelägenhet - ett europeiskt forskningsrum (Area, ERA) i verklig mening. Vidare framhölls att basen för detta rum fortfarande självklart måste vara de nationella insatserna men i tillägg bör vissa funktioner skapas för att hantera uppgifter som är gemensamma för hela . De två uppgifter som den europeiska forskningspolitiken bör kunna hantera är vad gäller grundforskningen att stödja det bästa och att stödja det dyraste. Den grundläggande axeln för all forskning är forskningens inomvetenskapliga kvalitet. Denna kan bara avgöras av forskarna själva i olika peer review-processer, vilka normalt används vid anslagsbeslut, vid publicering av artiklar, skrifter och konferensbidrag, samt vid tjänstetillsättningar. I motsats till andra federala politiska system är detta svagt utvecklat i EU och under ordnat krav på probleminriktning, industriell nytta och geografiskt deltagande i projekt m.m. De nationella systemen verkar inte över de nationella gränserna när det gäller anslag till grundläggande forskning (med undantag för de stora anläggningarna) och de är därför begränsade till att finna det bästa inom den nationella kontexten, framhölls det vidare vid konferensen. Ett europeiskt system för att stödja grundforskning - utan alla sidoregler och krav på samarbete över gränserna och liknande som det politiska systemet satt upp för att främja integrationen i - skulle därför kunna få viktiga positiva konsekvenser för kvaliteten i den europeiska forskningen. Man var överens om att anslagen i så fall måste vara relativt stora så att forskargrupperna blir verkligt intressanta att delta i för de allra bästa forskarna. Det finns inget skäl att kräva att forskningen a priori skall omfatta samarbete mellan forskare i olika stater. Det viktiga borde vara att det är den allra främsta forskningen som stöds. Sannolikt kommer samarbete att gynnas i alla fall eftersom andra grupper rimligen kommer att söka sig mot eliten. Sköts detta rätt skulle det kunna leda till att en europeisk måttstock för god forskning etablerades, och att de nationella finansieringssystemen utsattes för viss press och jämförelse. Samhällsvetenskaper och humaniora måste få en central ställning i ett (). Många av de frågor som ställs centralt rör kunskapsområden där samhällsvetare och humanister borde kunna ge ett större bidrag än . En uppgift som är angelägen att utreda ytterligare är följderna av expansionen av medlemskretsen i EU. De nya medlemsländerna har relativt svaga strukturer för forskning. Vissa aspekter av uppbyggnaden av deras forskning bör med fördel hanteras av en forskarbaserad organisation. Behovet att gå samman internationellt för att klara stora forskningsinvesteringar är en andra uppenbar axel för den europeiska forskningspolitiken. Detta var uppenbart redan efter och ledde till skapandet av , ESRO (nu ), EMBL och andra mellanstatligt finansierade anläggningar och verksamheter. beslöt vid sitt möte att uppdra åt den danske forskningsministern att etablera en arbetsgrupp för att utreda frågan om ett europeiskt forskningsråd. Arbetet skall bedrivas och återrapporteras till ministerrådet . Detta innebär att arbetet nu går in i en ny fas och att frågan om ett europeiskt forskningsråd nu har satts på EU:s politiska agenda. CNERP:s vidare arbete med dessa frågor kan följas på kommitténs hemsida . The Millennium Development Goals Vid i 2000 antogs de åtta så kallade Millennium Development Goals. Målen, som stöddes av ledare från 189 länder, syftar till att uppnå mätbara förbättringar för världens fattigaste medborgare . Målen rör mer precist följande områden: halvering av extrem hunger och fattigdom; grundskoleutbildning till alla; jämställdhet mellan könen; reducering av barnadödlighet; förbättrad hälsa för mödrar; minskning av sprid-ningen av aids/hiv; halvering av antalet människor utan tillgång till dricks-vatten samt förändring av u-landsbistånd, skulder till i-länder och en rättvis global handel. besöktes fonden av , direktör vid , som informerade om millenniummålen. Kort därefter blev inbjuden av FN:s generalsekreterare att delta i ett möte mellan FN och företrädare för stiftelser, men också representanter för en rad nationer. Mötet hölls i i och RJ representerades av forskningssekreterare . Där informerades i detalj om hur man lagt upp arbetet. Första steget blir det så kallade , vars syfte är att föreslå de bästa strategierna för att nå millenniummålen.