frsrdg · GQ04ER1 · 2003-01-01 00:00:00 — Från delegation vid Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner, direktiv och yttranden. 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 Neder-länderna, 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 1 roll i det europeiska samarbetet 5 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 5 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 8 2.1 Sessionen 2002 8 2.2 Budget och omstrukturering av verksamheten 8 2.4 Utvidgning av medlemskretsen och granskning av efterlevnaden av åtaganden 10 2.4.2 Bosnien och - det 44:e medlemslandet 11 2.5 Politiska frågor 15 2.5.1 samarbetsstrukturer i omvandling 15 2.5.2 Kampen mot terrorismen 15 2.5.5 Relationerna till andra internationella organisationer 17 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter 19 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet 20 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut 20 2.6.3 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna 20 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. 21 2.8 Europeiskt talmansmöte i 22 3 Den svenska representationen 24 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 27 4.1 Granskning av hur medlemsländer uppfyller sina åtaganden 27 4.2 Politiska frågor 30 4.2.2 Kampen mot terrorism 31 4.2.8 Risken för militärt angrepp mot 34 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 34 4.3.1 Tilläggsprotokoll nr 13 till 34 4.3.3 Minoriteters rättigheter 36 4.3.4 Uppföljning av verkställighet av beslut 36 4.4 Ekonomi och utveckling 37 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning 39 4.6 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 40 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 40 4.8 Jordbruk och miljö 41 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män 42 Förteckning över församlingens beslut 44 1 roll i det europeiska samarbetet historiska uppdrag är att bidra till utveckling på grundval av krav på demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. har under ett drygt halvsekel bidragit till byggande av en gemensam europeisk värdegrund och är genom sina 188 konventioner en viktig normgivande institution inom europeisk politik. tillhörde grundarna när stadgar undertecknades av 10 västeuropeiska stater i . genomgick omfattande förändringar. Efter följde , , frigörelse, upplösning och skapandet av Europeiska unionen i . Slutet av det polarisering av gjorde en utvidgning av möjlig. Arbetet i har präglats av utvecklingen i Öst- och . Medlemskretsen har fördubblats. /03 hade 44 medlemsländer. Det faktum att integrationen inom Europeiska unionen breddas och fördjupas innebär att omvärlden där verkar är i ständig förändring. Genom beslutet i om österut integreras ytterligare 10 av medlemsländer i unionens samarbete. Fördjupning och utvidgning av integrationen i EU samt arbetet i EU:s framtidskonvent har bevakats av som en fråga som direkt påverkar egen framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. Att inte fick inbjudan att delta i konventsarbetet på samma sätt som det hade medverkat i framtagandet av EU:s grundrättighetsstadga var en besvikelse. har även Nato fattat viktiga beslut om att acceptera nya medlemsländer. Nato kommer att ha en gemensam gräns med i . Dessa förändringar i samarbetsstrukturer blir betydelsefulla för framtid och ställer inför nya utmaningar. 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Inom ram samarbetar såväl medlemsländernas regeringar som deras parlament och regionala politiska organ. arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ - ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ - den parlamentariska församlingen och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå - den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. Ledamöterna i den parlamentariska församlingen utses av medlemsländernas parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Sedan Bosnien och blev medlem är antalet delegater i församlingen 306. Det finns lika många suppleanter. Därtill deltar med särskild gäststatus parlamentariska delegationer från stater som ansökt om medlemskap. Två länder finns numera kvar i denna kategori: och . medlemskap debatterades av församlingen . Landet blir enligt församlingen medlem när delstaterna kommit överens om en ny gemensam konstitution. Parlamentariker från , och deltar i församlingens arbete med observatörsstatus. Även om den från början kallades rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen parlamentariska församlingen. har partisamarbetet över gränserna fått allt större betydelse. Följande fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), den europeiska demokratiska gruppen (), den liberala, demokratiska och reformistiska gruppen (LDR) samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. Sedan tillkomsten 1949 har den parlamentariska församlingen inom ram arbetat för att främja fred och frihet, de mänskliga rättigheterna, demokratins och rättsstatens principer samt social rättvisa i . Församlingen har aktivt medverkat vid utvidgningen av . I arbetet har ingått att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor som de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt har bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning än under de första decennierna. Det ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar - och därigenom dess trovärdighet - inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Därför är uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer en viktig del av verksamheten i såväl den parlamentariska församlingen som i ministerkommittén och i kongressen för lokala och kommunala myndigheter. Det är särskilt viktigt att stärka och konsolidera de demokratiska krafterna i Öst- och . Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Stora förändringar i omvärlden har motiverat en översyn av verksamhetens inriktning och formerna för det europeiska samarbetet. På grundval av de förslag till förnyelse av organisationen som utarbetades i samband med har reformeringen av den parlamentariska församlingens arbetsmetoder satt fart. Som ett led i uppföljningen av dessa förslag godkände församlingen en revidering av sin stadga (dok. 8750) för att bättre uppfylla kraven på kvalitet och effektivitet. En ändrad utskottsstruktur började gälla varvid antalet utskott minskade från fjorton till tio. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i , i , i och i . En s.k. minisession hölls i med deltagande av det ständiga utskottet och ett antal fackutskott. Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, avgavs rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och direktiv samt gjordes uttalanden i aktuella frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott eller deras underutskott som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på speciell inbjudan av respektive lands parlament. Till president för församlingen valdes (socialist) från . En ledamot kan enligt praxis väljas till president i högst . är församlingens 22:e president och efterträder (liberal) från som ledde församlingen 2002. Församlingen väljer 19 vicepresidenter på roterande basis. hade den svenska delegationen rätt till en vicepresidentpost. valdes och ingick i byrån 2002. Parlamentarikerförsamlingens sekreterare, som tituleras generalsekreterare, väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (63 §). har haft posten . Hans andra femåriga mandatperiod sträcker sig till 2005. högsta tjänstemän utses av parlamentarikerförsamlingen. En ny biträdande generalsekreterare valdes . har posten för en femårig mandatperiod. 2.2 Budget och omstrukturering av verksamheten Vid en utvärdering av aktiviteterna inom bör beaktas att utvidgningen av medlemskretsen inte medfört att resurser tillförts i motsvarande grad. Förväntningarna och trycket på organisationen har däremot ökat. Församlingen har varit tvungen att organisera sin verksamhet utan några nämndvärda resurstillskott. Genomförda omstruktureringar av verksamheten har varit otillräckliga. För att förbättra organisationens budgetära läge måste ministerkommittén enligt församlingens uppfattning ändra sina beslutsformer. Det nuvarande beslutssystemet är baserat på konsensusprincipen, vilket blockerar alla ansträngningar att öka resurser. Församlingen har rätt att yttra sig över organisationens budget. ägde debatten rum . Som underlag för debatten fanns ekonomiutskottets två rapporter budget och Församlingens egna utgifter (dok. 9386, 9387, yttrandena 236, 237). Församlingens budget uppgick till (var siffran 14 593 500 och året innan 14 260 000). I och med att församlingen beslöt att dess prioriteringar och strukturer skulle ändras för att effektivisera verksamheten togs beslut om en ny utskottsorganisation. är antalet utskott tio. För att tillgodose principen att varje församlingsledamot har plats i minst ett utskott förändrades sammansättningen av ett flertal utskott och mandatfördelningen mellan de nationella delegationerna. Vid sidan av utskotten har byrån, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandenas möten viktiga roller när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. införde församlingen elektronisk omröstning, vilket sparar tid och gör det lättare att följa voteringarna. Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), (), som ersatte () sedan hon lämnat , och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), (), som ersatte () sedan han blivit ordinarie ledamot, samt von der Esch (kd). valdes till vicepresident i den parlamentariska församlingen och medlem av byrån. var fortsatt ordförande i underutskottet för relationer med icke-medlemsländer. fortsatte som ordförande i underutskottet för utveckling av turistnäringen. har fortsatt som vice ordförande i det juridiska utskottet. har fortsatt som vice ordförande i migrationsutskottet. von der Esch har fortsatt som vice ordförande i underutskottet för budgetfrågor. Delegationen förberedde delsessionerna vid möten i och i . hölls gemensamma möten med de kommun- och landstingspolitiker som ingår i den svenska delegationen till för lokala och regionala organ, Congress of Local and , . Delegationen sammanträffade med representanter för för att diskutera flyktingproblem i norra som följd av . 2.4 Utvidgning av medlemskretsen och granskning av efterlevnaden av åtaganden Med utvidgningen av medlemskretsen har uppföljning och kontroll av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden blivit en allt viktigare del av verksamhet. Församlingen har tillsatt ett granskningsutskott, som varit verksamt (res. Utskottet har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. Dess ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår de politiska och juridiska utskottens ordförande ex officio. En granskning inleds med ett skriftligt yttrande från två av utskottet utsedda rapportörer som skall representera olika politiska grupperingar. Det granskade landets Europarådsdelegation utser två ledamöter som sina representanter i granskningsutskottet, men ledamöterna har inte rätt att delta i utskottets voteringar. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Nio länder har varit föremål för granskning. Församlingen debatterade fyra landsrapporter: , , och . Andra stater som är föremål för granskning är , och , , och . Granskningen av , , , , och är slutförd men genom en dialog mellan och respektive land följs den fortsatta utvecklingen av efterlevnaden. har sin egen tematiska övervakningsprocedur. Även kommunalkongressen har en roll som övervakare av att reglerna för den lokala självstyrelsen efterlevs. Ackreditering av ledamöter kan också användas som instrument för att granska huruvida medlemsländerna fullföljer sina åtaganden. Enligt stadgan skall församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (6.3 §). Med hänvisning till konflikten i har den ryska delegationens fullmakter ifrågasatts vid inledningen av sessionerna 2000 och 2001. Församlingen berövade den ryska delegationen rätten att delta i församlingens voteringar för att åstadkomma framsteg i att lösa . Församlingens frågestund i samband med sessionerna ger ett tillfälle att följa upp huruvida ministerkommittén verkställer församlingens rekommendationer. redogör utrikesministern för ministerkommitténs ordförandeland för verksamheten i ministerkommittén. Ledamöterna har sedan möjlighet att ställa frågor till utrikesministern. Valövervakning är ett komplement till granskningen av demokratiseringsprocessen. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med och . Parlamentariker som valövervakare bedöms ur politisk synvinkel vara av stor betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare till Bosnien och , Kosovo (kommunalval), , (presidentval), (parlamentsval och presidentval), (två presidentval), och . 2.4.2 Bosnien och - det 44:e medlemslandet förberedelser blev Bosnien och 44:e medlem. Organisationen mottog 1995 en anhållan om medlemskap från Bosnien och . Detta år upphörde kriget i Bosnien och som följd av uppgörelsen i . Enligt fredsavtalet består Bosnien och av en muslimsk-kroatisk federation och en bosnienserbisk republik. På grund av de militära aktiviteterna sköts handläggningen av medlemskapsansökan . Församlingens byrå bestämde att fortsätta handläggningen samt sände en delegation som övervakade parlaments- och presidentvalet . En utredningsman utsågs med uppgift att kontrollera kandidatlandets förutsättningar att uppfylla medlemskapsåtagandena. Vägen tillbaka till ett normalt och stabilt samhälle har visat sig lång. Landets tredje allmänna val hölls . Församlingens ad hoc-kommitté övervakade valet i samarbete med . De parlamentariska övervakarna konstaterade i sin slutkommuniké att det politiska läget i landet fortsatte att vara spänt. Stabiliseringen av demokratin hade försenats till följd av att de politiska partierna inte lyckats att bli eniga om en ny vallag. Förutsättningarna för demokrati och mänskliga rättigheter förbättrades efter valet. Landets gemensamma institutioner började fungera bättre, men de statliga institutionerna bedömdes vara svaga. kom politiska och juridiska utskott överens om de åtaganden som Bosnien och måste uppfylla efter inträde i . Efter det att landet lämnat en försäkran om att uppfylla de uppställda villkoren kunde behandlingen av medlemsansökan fortskrida. Församlingen debatterade Bosnien och medlemskap under den första delsessionen 2002 och tillstyrkte detta (dok. 9287, yttrande 234). Även om församlingen gav landets medlemskap sitt nästan enhetliga stöd förekom kritiska röster. har lämnat en lång lista med krav på förändringar. Det första kravet är att Bosnien och fullt ut följer och förbinder sig att lösa interna och internationella konflikter på ett fredligt sätt. Vidare krävs att landet skall samarbeta med den internationella krigsförbrytartribunalen och utlämna de personer som anklagas för krigsförbrytelser. Utbildningssystemet måste förändras. I församlingen har Bosnien och fem ordinarie mandat och fem ersättare. I ministerkommittén har varje medlemsstat en röst. hölls allmänna val i Bosnien och . Valet övervakades av bl.a. församlingens ad hoc-kommitté. De internationella valobservatörerna bedömde att valet motsvarade internationell standard och att landet tagit ett positivt steg på väg mot att uppfylla åtaganden som medlem i . Det var det första valet efter 1995 som administrerades av landets egna myndigheter. har ett kontor i . Det har till uppgift att stödja en utveckling mot demokratiska institutioner, oavhängiga medier samt respekt för de mänskliga rättigheterna. , FRJ, ansökte om medlemskap i . lämnade då ansökan till församlingen för kännedom men behandlade den inte. , som består av delrepublikerna och , var föremål för internationella sanktioner för sin roll i de krig som bröt ut i samband med upplösning. Efter president- och parlamentsvalen i som förde Vojuslav Koštunica till presidentposten efter kom landet ut ur sin mångåriga isolering. Landet är medlem i FN och . Den nya regimen anhöll då på nytt om medlemskap i . Parlamentarikerförsamlingen beviljade status som srskild gst. Som ett frsta steg i medlemskapsproceduren utsg byrn tv fram-stende jurister vars uppgift var att underska om landets juridiska system uppfyller Europardets krav. Landets politiska utveckling blev freml fr en ingende granskning. De juridiska experternas utltande behandlades av det stndiga utskottet . Hrda internationella ptryckningar ledde r 2001 till att utlämnades till FN:s krigsförbrytardomstol i . Överlämnandet välkomnades av det internationella samfundet som ett viktigt steg i den demokratiska utvecklingen i landet. Åtalen mot honom gäller alla de tre stora konflikter som utbröt i samband med det gamla sammanbrott. Vid septembersessionen debatterade frsamlingen medlemskap i (dok. 9533, 9539, yttrande nr 239). Trots att mnga av de villkor som gller fr ett intrde i Europardet inte var uppfyllda ansg ett flertal parlamentariker att det r viktigt att komma till ett snabbt positivt beslut. Medlemskapsfrgan har komplicerats av att delrepublikerna och inte kunnat enas om en ny konstitution. Den parlamentariska frsamlingen ansg att gjort framsteg nr det gller att skapa en pluralistisk och demokratisk rttsstat samt nr det gller respekten fr de mnskliga rttigheterna. Frsamlingen godknde en rekommendation om att ta emot som medlem, men medlemskapet blir mjligt frst sedan konstitutionsfrgan r lst. Till den antagna rekommendationen fogades en lng lista med ml som skall frbinda sig att efterstrva. Det krvs bl.a. att samarbetar med den i fr att utreda krigsfrbrytelserna under . Krigsfrbrytare som fortfarande gr fria br utlmnas, och myndigheterna skall bist domstolen med information om massgravar och frsvunna personer. lggs dessutom att informera serberna om de brott Miloevićs regering gjorde sig skyldig till. förutsätter garantier för oberoende och pluralistiska massmedier. Kosovo är ett område som tills vidare står under FN:s administration. Målet är att säkerställa att området utvecklas till en autonom multietnisk demokrati. Det slutliga beslutet om medlemskap fattas av ministerkommittén under förutsättning att delstaterna kommit överens om en ny konstitution. Församlingens president och rådets generalsekreterare välkomnade församlingens beslut i ett gemensamt pressmeddelande . Visionen om en paneuropeisk organisation närmar sig uppfyllelsen. Med som medlem kommer medlemskår att täcka hela det geografiska med undantag av och . Ett bakslag i den demokratiska utvecklingen kom då både och på grund av lågt valdeltagande misslyckades med att välja nya delstatspresidenter. har ett omfattande samarbete med för att upprätta en fungerande förvaltning och rättsstat i . I detta syfte öppnades ett gemensamt kontor i . lämnade in sin medlemskapsansökan . Som ett led i ansökningsprocessen besökte ett ad hoc-utskott . Församlingen fortsätter att utarbeta ett yttrande om ansökan. En ny medborgar-skaps-lag finns bland förutsättningarna för medlemskap. Deras bedömning var att gjort framsteg när det gäller att uppfylla församlingens krav. Detta gäller särskilt en konstitutionell reform och ett nytt valsystem. besökte församlingens president och generalsekreterare . anhöll om medlemskap 1993. Sedan president efter en grundlagsstridig folkomröstning avsatt det folkvalda parlamentet och själv utsett ett parlament suspenderades det vitryska parlamentets gäststatus av byrån på rekommendation av det politiska utskottet. Ett nytt parlamentsval utlystes till . Med motivering att valet inte uppfyllde internationell standard för fria och demokratiska val beslöt liksom och att inte övervaka valet. Kravet på fria och demokratiska val uppfylldes inte heller vid presidentvalet . Valövervakarna från de tre parlamentarikerförsamlingarna påpekade bristfälligheter i lagstiftningen. Brister förekom även i valorganisationen, förhandsröstningen, rösträkningen och i valkampanjen. Särskilt oroande var förekomsten av hot som var riktade mot oppositionen, oberoende medier och inhemska valobservatörer. Att det över huvud taget fanns en opposition var dock ett positivt tecken. Oppositionen hade dessutom kunnat enas om en gemensam presidentkandidat. I samråd med andra internationella institutioner överväger att öka sina kontakter med landet. En långdragen isolering av ligger inte i det vitryska folkets eller omvärldens intresse. Isolering kan bromsa demokratins utveckling i landet. Relationerna har dock förblivit ansträngda på grund av vägran att förlänga visum för medarbetare vid i , vilket innebär att den kan utföra sina uppgifter enligt sitt mandat. Det politiska utskottet har analyserat relationerna mellan och . Utskottets delegation har besökt landet. Församlingen debatterade utvecklingen i på grundval av en rapport som utskottet utarbetat (dok. 9543, res.1306). Församlingen slår fast att situationen i inte förändrats. Därmed saknas förutsättningar för att skulle återfå sin särskilda gäststatus. Församlingen påpekar bl.a. att valprocessen är bristfällig, kränkningar av de mänskliga rättigheterna fortsätter, det civila samhället och det lokala styrelseskicket är underutvecklade, rättsväsendets oberoende ifrågasätts och parlamentets befogenheter är begränsade. Församlingen är också oroad över ett stort antal försvunna medborgares öden samt övergrepp på yttrandefriheten och mediers möjlighet att arbeta. Det juridiska utskottet tillsatte ett ad hoc-utskott vars uppgift är att få klarhet över försvinnanden i som tros ha politisk anknytning. Även har möjlighet att delta i verksamhet. i 1993 skapade en ny typ av observatörsstatus för . Det är ministerkommittén som beslutar om ett lands observatörsstatus. Beslutet träder i kraft sedan parlamentarikerförsamlingen har lämnat ett positivt yttrande. Med stöd av beslutet får en observatör delta i det samarbete som är underställt ministerkommittén. Ett land med observatörsstatus måste dessutom anhålla om att få sända observatörer till den parlamentariska församling som fattar beslut i frågan. , och medverkade som observatörer i den parlamentariska församlingen. har ansökt om observatörsstatus. för relationer med icke-medlemsländer har till uppgift att sköta kontakterna med observatörerna. besökte underutskottet och FN. 2.5.1 samarbetsstrukturer i omvandling inleddes med att tolv av EU:s femton medlemsländer införde euron som gemensam valuta.