frsrdg · GQ04RR2 · 2003-01-01 00:00:00 — Kompetensförsörjning i ett förändringsperspektiv (Fg 1991:2) "Bättre än ." Ohälsotalet och resultatstyrningen inom socialförsäkringsadministrationen (1994:22) Förvaltningspolitik i förändring (1996:50) Vägledning årlig revision (RRV 1999:14) Myndigheters agerande i ett besparingsskede (RRV 1999:35) RRV:s årliga rapport till regeringen för (RRV 2000:16) Myndigheters ledning - en strategistudie (2000) Håller måtten måttet? (RRV 2001:13) Staten i omvandling (Statskontoret) Statistisk årsbok (SCB) Amnå (1981) Planhushållning i den offentliga sektorn Arbetsgivarpolitiken inom polisen (2000) Ask-Uppmark (1969) Resa . , P och Wigblad, , (1999) Worker´s Last Performance: Why Some Factories Show their Best Results during Countdown. (1962) Feudal society Bouckaert och (1999) Reform - a comparative analysis (1990) Erfarenhetsbaserat ledarskap och (red) (1998), Standardisering (red) (1990) Makten att reformera , och , J. 2000, Managementstrategier och företag i nätverk, Arbetsmarknad & Arbetsliv, Danielsen (2000) Kompetens försörjning i staten, på uppdrag av de (1978) Rationaliseringsrörelsen i och struntar i forskningen, DN 981117 Ny årsredovisning belönar goda resultat. Va sa resultatet? ESV-Nytt 1/2000 (1999) Från text till batong - Om poliser, busar och , ., 1997, Akademiskt ledarskap Esping Hans (1999) En vittrande rättsstat, Moderna tider och (2000) Administrera mera! Organisationsförändring och administrativt arbete. (1979) En teori om staten och den offentliga sektorn (1984) Det nya tjänstesamhället (1999) Tillväxt och kunskap Furåker (2000) Offentligt och privat anställdas uppgifter om sitt arbete, Arbetsmarknad & Arbetsliv, Vol. (1998) Två kommuner med olikartad sjukfallsutveckling (1841) Människans historia - första föreläsningen Genberg (1992) The effect. Grohman Hans (1986) Produktivitetsmätningar och produktivitetsmått (1965) Den norrländska sågverksindustrins arbetare 1890-1913. arbets- och levnadsförhållanden. (1971) Ekonomisk tillväxtteori och ekonomisk historia (1983) The causes of the Expansion of the Public Sector in during the 20th Century. (1996) Offentliga åtaganden: teori och historia i Det statliga åtagandet (RRV 1996:41) (1996) Spåren av kungens män och (1989) Förvaltningsförnyelse (1989) Att lägga livet till rätta (1946) Svenska Landskapslager 5 (1979) Svenska Landskapslager 1 (2000) "Lär av egna erfarenheter - lita mindre på modellerna", Personal och ledarskap nr 9 2000 (red) (1994) Organisationsexperiment i kommuner och landsting (1998) Reforming NO. Lasch (1997) Eliternas uppror Lågt i tak på statliga arbetsplatser, Välfärdsbulletinen Nr 4 1999 (1998) Tidens flykt Mer än var tredje på har slutat, Modernising Government - white paper (1999) Cabinet Office UK , 1999 Styrningen av statsförvaltningen behöver en reformering. ESV-Nytt 4/99 (1934) Finanspolitikens ekonomiska verkningar , Låt förändringarna få ta tid, 010411 (2000) Kyskhetsbältet (2001) Den fjärde mannen (1948) Byråkratin som historiskt problem. Personaluthyrarna ratar de äldre, professor och konsulterna , DN (1998) Demokrati och medborgarskap, . (1997) The Perils of the , Series Promoting effective detection of crime (2000) National Audit Office UK, Work in progress (1975) Systemsamhället (1990) , Hammarlag och hushåll. Om relationerna mellan smidesarbetet och smedshushållen vid brukskomplex 1830-1850. Spelar resultatet någon roll ESV-Nytt 2/2000 Statens förnyelsefonder (1996) Hinder för förändringsarbetet , Kompetensförsörjningen i staten (dnr A 219-00). Statskontoret Det viktiga valet av verkschef (1999:21) (1995) "Ingen vet vad notan slutar på" i förändring och (1999) Så mår ST-medlemmen och (2001) Så mår ST-medlemmen Stressigt vid , 00/10/14 Söderlind och (1986) Svensk förvaltningspolitik Tegle (1999) Drivkrafter för tillväxt Trollestad (1994) Människosyn i ledarskapsutbildning Tyst kunskap eller förtrogenhetskunskap. (Upptinget 8/00) Wadensjö och (2000) Arbetslinjen för äldre i praktiken. 1 Revisorernas granskning 1 2 Remissinstansernas synpunkter och revisorernas överväganden 3 2.1 Utgångspunkter och allmänna synpunkter 3 2.2 Definition av den statliga personalpolitiken 9 2.3 Precisering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen 12 2.4 Tydligare chefskap och redovisning 15 2.5 Verksamhetsanpassning av uppföljningen 18 2.6 Identifikation av risksituationer 21 3 Revisorernas förslag 22 Rapport 2001/02:12 Statens personalpolitik - En uppföljning av personalpolitiska beslut 25 Den statliga personalpolitikens måluppfyllelse har varierat 29 Ett långsiktigt perspektiv 30 Slutsatser och förslag 31 1 Granskningens bakgrund och inriktning 33 2 Personalpolitiska reformer 35 2.1 Den konstitutionella grunden 35 2.2 Den personalpolitiska reformen 1985 37 2.2.1 Innehållet personalpolitiska beslut 38 Förändringsberedskap och ökad rörlighet 38 Rekrytering och befordran på saklig grund: förtjänst och skicklighet 39 Decentralisering och förenkling 40 Statlig personalpolitik i ett process och resultatperspektiv 40 2.2.2 Den förvaltningspolitiska förnyelsen 41 Verksledningsbeslutet och den nya verksförordningen 42 2.2.3 Personalfrågorna och resultatstyrningen 44 2.3.1 Det nya arbetsgivarverket 46 2.3.3 Begreppet personalpolitik avlägsnas från verksförordningen 48 2.3.4 Kvalitets- och kompetensrådet 48 3 Statens personaluppföljning 50 3.1 Uppföljning av reformens mål 50 3.2 Utveckling av uppföljningens organisation 50 3.2.1 Regeringens uppföljning i årsredovisningar 50 3.2.2 Redovisningsreformen 1993 51 3.2.3 Den arbetsgivarpolitiska uppföljningen 51 3.2.4 Kriterier för mål i regeringens handledning för regleringsbrev 52 3.2.5 Regeringens bedömning av utvecklingsbehov 53 3.2.7 Kommentarer till uppföljningens utformning 55 3.3 Den statliga bemanningen 55 3.3.1 Utveckling för olika personalkategorier 57 3.4 Rörlighet, omställning och utveckling 60 3.4.3 Åldersstrukturen i staten 63 Utbildningskostnaderna i förhållande till personalkostnaderna 65 3.4.6 Förändringar i myndighetsstrukturen 67 3.5 Kostnadsutveckling och sjukfrånvaro 67 3.5.1 Statsbudgetens utgifter 68 3.5.2 Statskontorets mätningar 70 3.6 Sammanfattning av iakttagelser 74 4 Utredningar om personal och förvaltningspolitik 75 4.1 Personalpolitiska utvärderingar 75 4.1.1 om kompetensförsörjning 75 4.1.2 revisorers granskning av den statliga personalpolitiken 76 4.1.4 Utredningen om arbetsgivarpolitik i staten 78 4.1.5 om chefsförsörjning 78 4.1.6 revisorer om myndigheternas lönekostnader 79 4.1.7 Kompetensförsörjning enligt 79 4.1.8 I rikets tjänst 80 4.1.9 Samlad utvärdering av den arbetsgivarpolitiska reformen 81 4.2 Utredningar om organisation och ekonomiadministration 81 4.2.2 revisorer om statens omställningsarbete 82 4.2.3 Rapport om hinder för förnyelsearbetet vid statliga myndigheter 82 4.3 Förvaltningspolitiska utredningar 84 4.3.2 Förvaltningspolitiska kommissionen 85 4.4 Sammanfattning av iakttagelser 88 5 Den personalpolitiska praktiken - fallstudier 90 5.2 De fyra exemplen 92 5.3 Begreppet personalpolitik 94 5.3.3 Personalpolitiska program 96 5.4 Personalpolitiken som förändringsinstrument 97 5.4.2 Förändringsbenägenhet och omorganisationer 98 5.5 Delegering och effektivisering 104 Långtgående delegering och ledarskapets utveckling 104 Chefstillsättning som budskap 107 5.5.2 Minskad bemanning och ohälsa 109 5.5.3 Effektiviseringens innehåll 110 6 Revisorernas överväganden och förslag 113 6.2 Överväganden och förslag 114 6.2.1 Begreppet statlig personalpolitik behöver definieras 114 6.2.2 Innebörden av den arbetsgivarpolitiska delegeringen måste preciseras 114 Delegering innebär inte godtycke 114 Arbetslednings- och arbetsgivarfrågor är inte identiska 115 Innebörden av personalpolitikens mål kan inte delegeras 115 6.2.3 Tydligare chefskap och bättre redovisning 115 6.2.4 Den personalpolitiska uppföljningen behöver verksamhetsanpassas 116 6.2.5 Regeringen behöver identifiera risksituationer för tidiga åtgärder 117 Förnyelse genom omprövning (SOU 1979:61) 120 När det gäller förändringen i ansvarsförhållandet mellan statsmakterna och myndigheterna beskrivs denna utveckling till och med som ett "systemskifte" (SOU 2002:32, s. 201). "Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten - en samlad analys" (kap. 8 och 10). Utredningens uppgift var att utvärdera den statliga arbetsgivarpolitiken, främst i form av funktion. Utredningens analyser och slutsatser har dock relevans också för den statliga personalpolitiken. SOU 2002:32, s. 219. Se avsnitt 1 ovan. Revisorerna uppmärksammade de små myndigheternas situation vad gäller stöd och information kring handhavandet av statens avtalsförsäkringar (förslag 2001/02:RR21). Med "24-timmarsmyndigheten" menas det utvecklingsarbete som sker med syfte att all information och alla tjänster till medborgarna som kan tillhandahållas elektroniskt ska göra det. I Statskontorets senaste lägesrapport från arbetet med 24-timmarsmyndigheten finns inte ett ord om vad arbetet kan medföra för den statliga personalpolitiken eller personalen vad avser t.ex. rekrytering, kompetensutveckling, chefsutveckling, arbetsorganisation m.m. Det enda som sägs i lägesrapporten som kan hänföras till detta område handlar om att det "krävs nyskapande omorganisationer och personalminskningar" (s. 15). Av programmets 26 sidor behandlas personalpolitiska frågor på 3 sidor under rubriken som föredömlig arbetsgivare. (SOU 2002:32, s. 284) drar på grundval av sina intervjuer med myndighetsföreträdare slutsatsen att de arbetsgivarpolitiska frågorna i många fall tas upp i mål- och resultatdialogen men att de oftast får ett mycket begränsat utrymme. SOU 2002:32, s. 286, 344. Vikten av uppföljning och utvärdering, och av en stabsresurs till regeringen i dessa frågor, betonas också i den avlämnade interna utredningen (av ) om "kontroll och styrning av statlig verksamhet", , . Se t.ex. Bulder, B m.fl., "Networks and Evaluating Public-sector Reforms", Evaluation (1996), vol 2(3), pp 261-276.