frsrdg · GQ04RS1 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett ärende avgörs med acklamation eller, om en ledamot yrkar det, genom omröstning. Om en särskild beslutsregel enligt 9 § skall tillämpas, skall ärendet alltid avgöras genom omröstning. Avgörandet av ett ärende skall, om det behövs, delas upp på skilda beslut. Om det finns ett yrkande enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen att ett lagförslag skall vila och dessutom ett yrkande att förslaget skall förkastas, skall pröva det sistnämnda yrkandet innan förslaget ställs under omröstning om antagande. Tilläggsbestämmelse 5.3.1 5.4.1 Föreligger yrkande att lagförslag skall vila enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen och uppnås vid omröstning angående förslaget icke den där angivna anslutningen, skall förslaget hänvisas till för prövning enligt femte stycket i nämnda paragraf. Efter prövning hos utskottet skall ärendet på nytt anmälas i kammaren för handläggning enligt 1 § första stycket. Har förklarat att tredje stycket i nämnda paragraf i regeringsformen är tillämpligt i fråga om förslaget, skall det, om det ej heller då blir avgjort, återförvisas till det utskott som har berett ärendet. Om det finns ett yrkande enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen att ett lagförslag skall vila och om yrkandet vid omröstningen inte uppnår den majoritet av fem sjättedelar av de röstande som krävs enligt denna bestämmelse i regeringsformen för antagande av förslaget, skall förslaget hänvisas till för prövning enligt femte stycket i nämnda paragraf i regeringsformen om vilandeförfarandet är tillämpligt i fråga om lagförslaget. Om har förklarat att förfarandet är tillämpligt, skall på nytt pröva om förslaget kan avslås eller antas. I annat fall återförvisas det till det utskott som har berett ärendet. Avgörande genom acklamation 4 § 5 § När ärende avgöres med acklamation, skall talmannen ställa proposition på varje yrkande som har framställts under överläggningen. Propositionen avfattas så att den kan besvaras med ja eller nej. Talmannen tillkännagiver hur beslutet har utfallit enligt hans uppfattning och befäster det med klubbslag, om ej omröstning begäres. När ett ärende avgörs med acklamation, skall talmannen ställa proposition på varje yrkande som har lagts fram under överläggningen. Propositionen avfattas så att den kan besvaras med ja eller nej. Talmannen tillkännager hur beslutet har blivit enligt hans eller hennes uppfattning och befäster det med ett klubbslag, om inte omröstning begärs av någon ledamot. Avgörande genom omröstning 5 § 6 § När ärende avgöres genom omröstning, ställes mot det yrkande, som enligt talmannens uppfattning har vunnit bifall, eller när acklamation ej har skett, mot det yrkande, som talmannen bestämmer, annat yrkande som kontraproposition. Föreligger flera än två yrkanden som kan ställas mot varandra, skall först med tillämpning av 4 § beslutas vilket yrkande som skall vara kontraproposition. Omröstning göres öppet. Talmannen tillkännagiver hur omröstningen har utfallit och befäster beslutet med klubbslag. När ett ärende avgörs genom omröstning, är huvudpropositionen det yrkande som enligt talmannens uppfattning har bifallit med acklamation. När acklamation inte har skett, är huvudpropositionen det yrkande som talmannen bestämmer. Mot huvudpropositionen ställs ett annat yrkande som kontraproposition. Om det finns flera än två yrkanden som kan ställas mot varandra, skall först, med tillämpning av 5 §, besluta vilket yrkande som skall vara kontraproposition. Omröstning görs öppet. I enlighet med bestämmelsen i 4 kap. 5 § regeringsformen är beslut det förslag som stöds av mer än hälften av de röstande, om inte något annat anges i regeringsformen eller i denna lag. Talmannen tillkännager hur omröstningen har utfallit och befäster beslutet med ett klubbslag. Tilläggsbestämmelser 5.5.1 5.6.1 Då omröstning skall äga rum, upprättar talmannen omröstningsproposition. Fordras i visst fall för beslut anslutning från särskilt flertal, angives det i omröstningspropositionen. Sedan ledamöterna efter förvarning har intagit sina platser i plenisalen, läses omröstningspropositionen upp och underställes kammaren för godkännande. Omröstning kan förrättas med uppresning. Om talmannen efter omröstning med uppresning finner tvekan råda om omröstningens resultat eller ledamot begär rösträkning, verkställes ny omröstning med omröstningsapparat eller, när sådan icke kan användas, med namnupprop. Då en omröstning skall äga rum, upprättar talmannen en omröstningsproposition. Om en särskild beslutsregel enligt 9 § skall tillämpas i ett visst fall, anges det i omröstningspropositionen. Sedan ledamöterna efter förvarning har intagit sina platser i plenisalen, läses omröstningspropositionen upp och underställs kammaren för godkännande. En omröstning får förrättas med uppresning. Om talmannen efter omröstning med uppresning tvekar om omröstningens resultat eller en ledamot begär rösträkning, sker en ny omröstning med omröstningsapparat eller, när den inte kan användas, med namnupprop. 5.5.2 5.6.2 Vid omröstning med uppresning uppmanar talmannen först de ledamöter som vill rösta för ja-propositionen att resa sig och riktar därefter samma uppmaning till de ledamöter som vill rösta för nej-propositionen. Vid omröstning med omröstningsapparat fotograferas den tablå som visar hur varje ledamot har röstat. Vid omröstning med namnupprop anmodar talmannen två ledamöter att taga plats vid talmansbordet för att föra anteckningar över omröstningen. Vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöter efter platsnummer i plenisalen. Något av följande svar skall avgivas: ja, nej, avstår. Vid en omröstning med uppresning uppmanar talmannen först de ledamöter som vill rösta för ja-propositionen att resa sig och riktar därefter samma uppmaning till de ledamöter som vill rösta för nej-propositionen. Vid en omröstning med omröstningsapparat registreras hur varje ledamot har röstat. Vid en omröstning med namnupprop uppmanar talmannen två ledamöter att ta plats vid talmansbordet för att föra anteckningar över omröstningen. Vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöter efter platsnummer i plenisalen. Något av följande svar skall avges: ja, nej, avstår. Förfarandet vid lika röstetal 6 § 7 § Uppkommer lika röstetal vid omröstning om vilket yrkande som skall vara kontraproposition, avgöres utgången genom lottning. Är rösterna lika delade i huvudomröstning skall ärendet bordläggas. Uppkommer när ärendet ånyo behandlas lika röstetal vid huvudomröstning i ärendet ställer talmannen proposition på förslag om återförvisning av ärendet till utskottet. Ärendet skall återförvisas om minst hälften av de röstande förenar sig härom. Beslutas ej återförvisning, avgör vilken mening som skall vara beslut. Efter återförvisning upptages ärendet på nytt i sin helhet till avgörande i kammaren. Uppstår därvid åter lika röstetal vid huvudomröstning, skall lottning äga rum genast. Om det blir lika röstetal vid en omröstning om vilket yrkande som skall vara kontraproposition, avgörs utgången genom lottning. Om det blir lika röstetal i en huvudomröstning, skall ärendet bordläggas. Om det blir lika röstetal när ärendet behandlas på nytt, ställer talmannen proposition på förslag om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Ärendet skall återförvisas om minst hälften av de röstande förenar sig om detta. I annat fall avgör vilken mening som skall vara beslut. Efter återförvisning upptas ärendet på nytt i sin helhet till avgörande i kammaren. Om det åter blir lika röstetal vid huvudomröstning, skall avgörandet ske genom lottning. Återförvisning av lagärenden som avgjorts genom delbeslut 7 § 8 § Har avgörandet i lagärende delats upp på två eller flera beslut, får efter det sista delbeslutet på förslag av talmannen eller ledamot besluta att ärendet skall för ytterligare beredning återförvisas till utskottet. Beslutar återförvisning, har delbesluten förfallit. Beslut enligt denna paragraf om återförvisning av ärende får ej upprepas. Om avgörandet i ett lagärende har delats upp på två eller flera beslut, får efter det sista delbeslutet på förslag av talmannen eller en ledamot besluta att ärendet skall återförvisas till utskottet för ytterligare beredning. Om beslutar om återförvisning, har delbesluten fallit. Beslut enligt denna paragraf om återförvisning av ett ärende får inte upprepas. Beslut med särskild beslutsregel 8 § 9 § Fordras för beslut anslutning från särskilt flertal och föreligger mer än ett förslag till sådant beslut, utväljer först, med tillämpning av vad som gäller i allmänhet, ett av förslagen. Därefter avgöres om detta förslag skall antagas eller förkastas. Vad som sägs i första meningen skall tillämpas även när fråga är om flera lagförslag som är oförenliga inbördes och yrkande har väckts att något av dem skall vila enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen. Föreligger två eller flera yrkanden om folkomröstning beträffande samma vilande grundlagsförslag eller om misstroendeförklaring mot samma statsråd, skall endast en omröstning äga rum. Om det för beslut krävs annat än enkel majoritet och det finns fler än ett förslag till ett sådant beslut gäller följande. väljer först, med tillämpning av vad som gäller för beslut i allmänhet, ett av förslagen. Därefter avgörs, med tillämpning av den särskilda beslutsregeln, om detta förslag skall antas eller förkastas. Detta förfarande skall tillämpas även när det är fråga om flera lagförslag som är oförenliga inbördes och ett yrkande har väckts att något av dem skall vila enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen. Om det finns två eller flera yrkanden om folkomröstning beträffande samma vilande grundlagsförslag eller om misstroendeförklaring mot samma statsråd, skall endast en omröstning äga rum. Uppskov med behandlingen av ärenden 10 § Ärende skall avgöras under den valperiod då det väckts. Ärende som gäller statsbudgeten för närmast följande budgetår skall dock avgöras före budgetårets ingång såvida det icke utan olägenhet för budgetregleringen kan avgöras . Genom särskilt beslut kan medgiva att behandlingen av ärende får uppskjutas till första i nästa valperiod. Om uppehåll görs i kammarens arbete med anledning av extra val, skall ärende som icke har hunnit avgöra anses utan särskilt beslut uppskjutet till nästa valperiod. Lagförslag, som har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen, skall prövas före utgången av kalenderåret därpå. Har lagförslag ett nära samband med lagförslag som vilar enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen, kan besluta att det får avgöras inom den tid som gäller för prövningen av det vilande lagförslaget. Kan ärende som avses i detta stycke till följd av förordnande om extra val icke avgöras , skall det avgöras möjligt efter det att den nyvalda har sammanträtt. Ett ärende skall avgöras under den valperiod då det väckts. får dock medge att behandlingen får uppskjutas till det första i nästa valperiod. Behandlingen av ett ärende som väckts under ett uppehåll i kammararbetet som sträcker sig fram till det första i nästa valperiod anses vara uppskjuten till detta . Detsamma gäller behandlingen av ett ärende som inte har hunnit avgöra då ett uppehåll görs i kammarens arbete med anledning av ett extra val. Ärende som gäller statsbudgeten för närmast följande budgetår skall avgöras före budgetårets ingång om det inte utan olägenhet för budgetregleringen kan avgöras . Ett lagförslag som har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen skall prövas före utgången av kalenderåret därpå. Om ett annat lagförslag har ett nära samband med ett lagförslag som vilar enligt denna bestämmelse, får besluta att det skall avgöras inom den tid som gäller för prövningen av det vilande lagförslaget. Om ett ärende som avses i detta stycke till följd av beslut om extra val inte kan avgöras , skall det avgöras möjligt efter det att den nyvalda har sammanträtt. Tilläggsbestämmelser 5.10.1 Beslut att ärende får uppskjutas fattas på framställning av utskott, till vars handläggning ärendet hör. Kammaren kan även utan sådan framställning besluta uppskov i samband med behandlingen av utskottsbetänkande. Beslut att behandlingen av ett ärende får uppskjutas fattas på förslag av det utskott, till vars handläggning ärendet hör. Kammaren får även utan sådant förslag besluta om uppskov. 5.10.2 Beslut enligt 10 § fjärde stycket andra meningen fattas på framställning av det utskott till vars handläggning ärendet hör. Beslut enligt 10 § tredje stycket andra meningen fattas på förslag av det utskott till vars handläggning ärendet hör. Slutligt beslut i ärende som vilat över ett val 11 § Ärende angående grundlag skall avgöras vid första i den valperiod då slutligt beslut enligt 8 kap. 15 § regeringsformen först får fattas, såvida ej förslaget i ärendet förkastas eller avgörandet genom särskilt beslut uppskjutes till annat . Sådant beslut kan upprepas. I fråga om uppskov äger bestämmelserna i 10 § tredje stycket motsvarande tillämpning. Ärendet skall avgöras slutligt före nästa ordinarie val till . Har vilande förslag till grundlagsändring eller till annat beslut som fattas i samma ordning förkastats vid folkomröstning, skall det utskott till vars handläggning frågan hör göra anmälan därom till kammaren. Ett ärende som har vilat över ett val i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. 15 och 16 §§ regeringsformen skall avgöras vid det första i den valperiod då slutligt beslut enligt dessa bestämmelser i regeringsformen först får fattas, om inte förslaget i ärendet förkastas. Avgörandet får genom beslut av uppskjutas till ett annat . Beslutet får upprepas. Ärendet skall avgöras slutligt före nästa ordinarie val till . I fråga om uppskov i samband med extra val skall bestämmelserna i 10 § första stycket tillämpas. Om ett vilande förslag till grundlagsändring eller till ett annat beslut som fattas i samma ordning har förkastats vid en folkomröstning, skall det utskott till vars handläggning frågan hör göra anmälan om detta till kammaren. 5.11.1 Tilläggsbestämmelsen 5.10.1 äger motsvarande tillämpning i fråga om uppskov med slutligt beslut i ärende angående grundlag. Beslut om uppskov med slutligt beslut i ett ärende som har vilat över ett val i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. 15 och 16 §§ regeringsformen fattas på förslag av det utskott till vars handläggning ärendet hör. Beslut under budgetprocessen 12 § kan genom lag besluta att hänföra statsutgifter till utgiftsområden. Har fattat beslut enligt första stycket, fastställer för närmast följande budgetår genom ett särskilt beslut dels för varje utgiftsområde en utgiftsram, som anger det belopp till vilket summan av de till utgiftsområdet hörande utgifterna högst får uppgå, dels en beräkning av inkomsterna på statsbudgeten. Beslut om anslag eller andra utgifter i staten får icke fattas innan beslut fattats enligt andra stycket. Anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut. Beslut om anslag för löpande budgetår som innebär att en utgiftsram påverkas får icke fattas innan beslut om godkännande av ändrad utgiftsram fattats. får genom lag besluta att hänföra statsutgifterna till utgiftsområden. Om har fattat beslut enligt första stycket, fastställer för det närmast följande budgetåret genom ett enda beslut dels för varje utgiftsområde en utgiftsram, som anger det belopp till vilket summan av de till utgiftsområdet hörande utgifterna högst får uppgå, dels en beräkning av inkomsterna på statsbudgeten. Beslut om anslag eller andra utgifter i staten får inte fattas innan ett beslut fattats enligt andra stycket. Anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett enda beslut. Beslut om anslag för löpande budgetår som innebär att en utgiftsram påverkas får inte fattas innan ett beslut om godkännande av en ändrad utgiftsram fattats. 5.12.1 Statsutgifterna skall hänföras till följande utgiftsområden: 1. Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3. Skatt, tull och exekution, 4. Rättsväsendet, 5. Internationell samverkan, 6. Totalförsvar, 7. Internationellt bistånd, 8. Invandrare och flyktingar, 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12. Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13. Arbetsmarknad, 14. Arbetsliv, 15. Studiestöd, 16. Utbildning och universitetsforskning, 17. Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, 19. Regional utjämning och utveckling, 20. Allmän miljö- och naturvård, 21. Energi, 22. Kommunikationer, 23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24. Näringsliv, 25. Allmänna bidrag till kommuner, 26. Statsskuldräntor m.m. och 27. Avgiften till Europeiska gemenskaperna. Statsutgifterna skall hänföras till följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Totalförsvar, 7 Internationellt bistånd, 8 Invandrare och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Arbetsmarknad, 14 Arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, 19 Regional utjämning och utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. skrivelser 13 § beslut med anledning av proposition samt annat beslut, varom regeringen skall underrättas, meddelas regeringen genom skrivelse. Om ett riksdagsbeslut kräver verkställighet, skall det organ som har att verkställa beslutet underrättas genom en skrivelse. beslut med anledning av en proposition eller en framställning skall alltid meddelas regeringen respektive det riksdagsorgan som lämnat framställningen genom en skrivelse. 5.13.1 skrivelser sättes upp av kammarkansliet och undertecknas av talmannen. skrivelser sätts upp av kammarkansliet och undertecknas av talmannen. Utskott som har berett ärende skall få del av kammarens beslut i ärendet. Utskott som har berett ett ärende skall få del av kammarens beslut i ärendet. 6 kap. Interpellationer och frågor till statsråd Interpellationer 1 § Interpellation skall ha bestämt innehåll och vara försedd med motivering. Interpellation besvaras från det att den ingetts. uppehåll i sitt arbete förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. Om svar inte lämnas inom den tid som angetts i andra stycket skall statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Sådant meddelande får inte följas av överläggning. Interpellation förfaller om den ej har besvarats vid det då den väcktes. En interpellation skall ha ett bestämt innehåll och vara försedd med en motivering. Talmannen beslutar att en interpellation får framställas. Om talmannen anser att en interpellation strider mot grundlag eller denna lag, skall han eller hon vägra tillstånd till att interpellationen framställs och ange skäl för detta beslut. Om kammaren ändå begär att interpellationen skall få framställas skall talmannen hänvisa frågan till för avgörande. Talmannen får inte vägra tillstånd till interpellationen om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. En interpellation besvaras av ett statsråd från det att den getts in. tvåveckorsperioden gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. Om ett svar inte lämnas inom den tid som har angetts i andra stycket, skall statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Meddelandet får inte följas av överläggning. En interpellation faller om den inte har besvarats vid det då den väcktes. 6.1.1 Interpellation inges till kammarkansliet. Den skall vara egenhändigt undertecknad av interpellanten. Talmannen låter utan dröjsmål statsrådet få del av interpellationen och anmäler den vid närmast följande sammanträde med kammaren. Talmannen fastställer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna den dag under då interpellation senast får inges till kammarkansliet. Om särskilda skäl föreligger får dock talmannen medge att interpellationen får framställas även om den ingetts efter denna dag. En interpellation ges in till kammarkansliet. Den skall vara egenhändigt undertecknad av interpellanten. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att interpellationen skall eller inte skall få framställas. Om talmannen har medgett att interpellationen får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av interpellationen. Talmannen fastställer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna den dag under ett då interpellationer senast får ges in till kammarkansliet. Om det finns särskilda skäl, får dock talmannen medge att en interpellation får framställas även om den getts in efter denna dag. Interpellationen skall redovisas i protokoll. 6.1.2 När statsråd ämnar besvara interpellation, bestämmer talmannen efter samråd med statsrådet och interpellanten vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. Meddelande härom lämnas utan dröjsmål på sätt talmannen bestämmer och tages upp på föredragningslistan. Svar på interpellation får delas ut till ledamöterna i förväg. Talmannen bestämmer efter samråd med statsrådet och interpellanten vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. Meddelande om detta lämnas utan dröjsmål på det sätt som talmannen bestämmer och tas upp på föredragningslistan. Svaret på en interpellation får delas ut till ledamöterna i förväg. 6.1.3 När ett statsråd besvarar en interpellation får svaret lämnas i ett anförande som räcker längst . Statsrådet kan därutöver få ordet för ytterligare tre anföranden, varav de första två får räcka längst vardera och det tredje längst . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden, varav de första två får räcka längst vardera och det tredje längst . Andra talare kan få ordet för högst två anföranden, varav det första får räcka längst och det andra längst . Frågor 2 § Fråga kan vara muntlig eller skriftlig. Den skall ha bestämt innehåll. En fråga kan vara muntlig eller skriftlig. Den skall ha ett bestämt innehåll. Muntliga frågor 3 § Muntlig fråga framställs vid frågestund som anordnas i kammaren. Talmannen beslutar om vem som skall få ordet vid frågestund. Talmannen kan besluta om begränsning av anförandena till längst en minut. En muntlig fråga framställs vid en frågestund som anordnas i kammaren. Den besvaras av ett statsråd. Talmannen beslutar om vem som skall få ordet vid en frågestund. Talmannen får besluta om en begränsning av anförandena till längst en minut. 6.3.1 Frågestund anordnas de veckor som kammaren sammanträder för annan handläggning än bordläggning. Om arbetsförhållandena i kräver det, får talmannen för viss vecka besluta att frågestund anordnas på annan dag än torsdag eller att frågestund inställes. anmäler till kammarkansliet senast före frågestunden vilka statsråd som kommer att vara närvarande. Meddelande härom lämnas utan dröjsmål på sätt talmannen bestämmer. En frågestund anordnas som kammaren sammanträder för annan handläggning än bordläggning. Om arbetsförhållandena i kräver det, får talmannen för en viss vecka besluta att frågestunden anordnas på en annan dag än eller att frågestunden ställs in. anmäler till kammarkansliet senast före frågestunden vilka statsråd som kommer att vara närvarande. Meddelande om detta lämnas utan dröjsmål på det sätt som talmannen bestämmer. Skriftliga frågor 4 § Skriftlig fråga får vara försedd med en kort inledande förklaring.