frsrdg · GQ04RR1 · 2003-01-01 00:00:00 — En tydligare reglering av hur långt ALMI:s och Industrifondens finansieringsinsatser får sträcka sig när det gäller att rädda befintliga engagemang i ett företag med finansiella problem bör ske. Revisorerna ansåg även att befintliga förordningar borde förtydligas för att undanröja tolkningsproblem rörande en bedömning ska göras om när ett företag vuxit sig för stort för att komma i fråga för beslut om statlig finansiering till små och medelstora företag. har behandlat informationsrapporten i en promemoria (N2001/1977/NL). Förslaget om att formerna för ALMI:s ägardirektiv bör ses över kommenteras med att bolagets styrelse i ägardirektiv för fått i uppdrag att ta fram mål för verksamheten och underrätta om dessa. Utifrån detta material kan ägardirektiven för preciseras, enligt departementet. Förslaget om att förtydliga regelverket rörande hur långt finansieringsinsatser får sträcka sig när det gäller att rädda befintliga engagemang i företag med finansiella problem kommenteras med att "möjligheterna att reglera detta område har undersökts och bedöms inte vara framkomliga". -gemensam och nationell fiskeripolitik Bakgrunden till revisorernas informationsbesök hos var ett förslag från miljö- och jordbruksutskott om att revisorerna skulle granska fiskekontrollen i . I rapporten redogjordes för den gemensamma fiskeripolitik som gäller då EG införde ett gemenskapssystem för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna. I rapporten ingick också en beskrivning av uppgifter och organisation. Den gemensamma fiskeripolitiken är mycket omfattande, och revisorerna påpekade att det är angeläget att försöker beskriva resursanvändningen för gemensam och nationell fiskeripolitik. Den svenska fiskeriadministrationen utreddes efter EU-inträdet. Revisorerna ansåg att frågan hade genomlysts väl i och med den utredningen. Revisorerna avstod därför från att inleda en vidare granskning av detta ärende. Revisorerna har granskat informationsverksamhet. Frågan blev aktuell genom en skrivelse till revisorerna från riksdagsledamoten (). revisorer såg positivt på den utbyggnad som gjorts av informationsinsatserna och den tonvikt som därvid lagts på information till allmänheten. I det fortsatta arbetet borde, enligt revisorerna, särskild uppmärksamhet ägnas åt gränsdragningen mellan politisk opinionsbildning och myndigheten information i sakfrågor. Revisorerna ansåg slutligen att regeringen i lämpligt sammanhang till borde återkomma med en redovisning av pågående och planerade insatser inom ramen för sitt övergripande ansvar för politikområdet Samhällsinformation. Enligt är nya riktlinjer för informationsverksamhet under beredning. I förslaget poängteras att uppdelningen mellan politisk information och myndighetsinformation ska vara tydlig. Dessutom definieras myndighetsinformation respektive politisk information. Informatörer hör numera inte heller organisatoriskt ihop med politiska enheter/ledningen, och alla informatörer som anställs i får en genomgång av skillnaderna mellan pressekreterare och informatörer. Informationsinsatserna till allmänheten har fortsatt att utvecklas. I budgetpropositionen föreslås åtgärder för att utveckla en samlad vägledning med information om den offentliga sektorn. Frågorna om EU-information har behandlats av Utredningen om allmänhetens tillgång till EU-relaterad information (SOU 2002:96). Utredningen föreslår bl.a. en fortsatt och utvecklad verksamhet för EU-upplysningen med som huvudman. Visum för besök i - regler, riktlinjer och praktisk hantering revisorer har genomfört ett informationsbesök hos för att inhämta information om regler och praxis rörande besöksviseringar. Besöket motiverades av ett önskemål från socialförsäkringsutskottet. Besöket genomfördes , några månader före inträde i . Visering innebär tillstånd att resa in i och vistas i under viss . Viseringspolitiken ska vara ett stöd för den reglerade invandringen och medge så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Antalet beviljade visumansökningar var enligt informationsrapporten ca 200 000 . Den övervägande delen av viseringarna beslutas av utlandsmyndigheterna. Hanteringen är utspridd på ca 100 beslutande instanser. Riktlinjer för viseringar utfärdas av . Prövningen av en visumansökan görs med hänsyn till risken för s.k. visumavhopp. En ansökan ska inte bifallas om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte har för avsikt att återvända till hemlandet. Antalet visumavhopp var ca 1 000 . Mot bakgrund av den information som inhämtats ansåg revisorerna att regeringen borde ta ytterligare initiativ till att förbättra statistiken över viseringar och visumavhopp efter medborgarskap samt resultaten av avhoppen i form av erhållna uppehållstillstånd. Vidare ansåg revisorerna att sambandet mellan visering och uppehållstillstånd borde klargöras så att politiken blir konsekvent. En tydligare vägledning från regeringens sida vad gäller riktlinjerna för visering vore också önskvärd. Regeringen har i sin skrivelse Migration och asylpolitik (2001/02:5) hänvisat till det pågående arbetet med att förbättra datorstödet vad gäller ansökningar om uppehållstillstånd och visering. Enligt budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utg.omr. 8) har ett datorstöd införts för handläggningen av utlänningsärenden på 15 utlandsmyndigheter för att få bättre beslutsunderlag, flexibel ärendehantering och kortare handläggningstider. Bistånd till krigförande länder i ? genomförde revisorer ett informationsbesök för att diskutera ställningstaganden avseende biståndet som görs av UD och Sida när ett biståndssamarbete ska inledas eller då situationen i ett mottagarland förändras. Revisorerna kunde konstatera att UD och Sida utarbetar s.k. landstrategier såväl inför ett biståndssamarbete som vid förlängning av ett samarbete. Strategierna innehåller uppgifter som används som underlag för beslut om bistånd ska lämnas eller inte. Biståndet omprövas också om den politiska situationen i mottagarlandet förändras. Mot bakgrund av vad som framkom under informationsbesöket menade revisorerna att det inte fanns anledning att ytterligare granska hur svenskt biståndssamarbete inleds eller omprövas i de länder i som är indragna i konflikt. Revisorerna förutsatte också att de frågeställningar som behandlades i informationsrapporten skulle komma att tas upp i kommittén om politik för global utveckling. Den parlamentariska kommittén om politik för global utveckling lade fram sitt betänkande (SOU 2001:96). Av betänkandet framgår att inte tillräckligt starkt har uppmärksammat målet att minska fattigdomen. Kommittén föreslår att klara och tydliga kriterier används vid val av länder med vilka önskar bedriva ett långsiktigt mellanstatligt samarbete. Kommitténs betänkande bereds inom . revisorer är externrevisor för riksbank, Stiftelsen , riksdagsförvaltningen, ombudsmän (), samt för Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter granskar revisorer tillstånd, styrelse och förvaltning. Revisionsberättelsen lämnas till . Berättelsen ska belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande om revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas direktionen och fullmäktige i . Revisorerna ska också ta ställning till resultat- och balansräkningar. För medverkan i granskningen av har revisorer upphandlat som experter. Revisorernas redogörelse till överlämnades (2001/02:RR5). Revisorerna tillstyrkte att direktionen och fullmäktige i skulle beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen samt att skulle fastställa balans- och resultaträkningarna för . tillstyrkte revisorernas förslag, och beslutade i enlighet härmed (bet. 2001/02:FiU23, rskr. 2001/02: 240-241). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . Revisorerna granskar enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter Stiftelsen , även i detta fall med hjälp av . Revisorerna ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Revisorerna föreslog att skulle lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna (2001/02:RR6). tillstyrkte revisorernas förslag, och beslutade i enlighet härmed (bet. 2001/02:UbU14, rskr. 2001/02:310-311). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . I revisorernas uppdrag ingår att som externrevisorer granska riksdagsförvaltningen och ombudsmän (). Granskningen sker i enlighet med god revisionssed i syfte att bedöma om redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. I detta arbete biträds revisorerna av . Riksdagsstyrelsen och ombudsmän överlämnar årsredovisningar för till revisorer . revisorer kommer senast att revidera årsredovisningarna och utfärda revisionsberättelser. Revisorernas uppfattning i revisionsberättelserna för var att JO:s och riksdagsförvaltningens årsredovisning i allt väsentligt var rättvisande. revisorer svarar för extern revision av . I arbetet biträds revisorer av . ska avge årsredovisning (exklusive resultatredovisning) för . revisorer kommer senast att besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning i allt väsentligt rättvisande. Kungliga Slottsstaten och Förvaltning revisorer svarar för extern revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. I arbetet biträds revisorer av . Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska avge årsredovisning (exklusive resultatredovisning) för . I stället för resultatredovisning ska hovstaterna lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Verksamhetsberättelsen ska koncentreras på verksamheterna vid och Kungliga Husgerådskammaren. revisorer kommer senast att besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning i allt väsentligt rättvisande. 3 Revisorernas relationer till omvärlden 3.1 Samarbetet med utskott utskott arbetar med uppföljning och utvärdering inom respektive sektor. revisorer genomför revision av verksamhetsområden som ofta berör flera utskott. Revisorerna har regelbundet kontakter med utskotten för information, erfarenhetsutbyte och diskussion om aktuell granskningsverksamhet inom utskottens fackområden. bistår också utskotten med hjälp i utskottens uppföljningsverksamhet. För att informera om dels revisorers granskningsverksamhet används bl.a. pressmeddelanden. En av de viktigaste kanalerna för revisorers information är den egna webbplatsen. Där publiceras kontinuerligt aktuell information om granskningarna, som t.ex. samtliga pressmeddelanden. Hemsidan erbjuder också möjligheter för besökarna att söka i samtliga granskningsdokument i fulltext. Granskningsförslag och synpunkter till revisorerna kan också lämnas via hemsidan. Revisorernas rapporter, förslag och skrivelser, broschyrer och övriga informationsdokument är också tillgängliga på revisorernas kansli, via infocentrum och i datanät i databasen revisorer. Revisorerna informerar utskott om sin verksamhet på olika sätt, bl.a. genom föredragningar i utskotten. Riksdagsledamöterna har också tillgång till revisorernas rapporter genom försorg. Såväl dagspress som lokalpress och radio och TV visar stort intresse för revisorernas granskningar. Granskningen Statens styrning av skolan har fått mycket stor uppmärksamhet i medierna. Revisorernas granskningar inom social- och socialförsäkringsområdena som Familjehemsvården, Nationella mål i kommunernas äldreomsorg och har också de väckt intresse. Bland andra granskningar som fått sort medialt genomslag kan nämnas Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna, ITiS - en statlig satsning på skolan, Statens avtalsförsäkringar, Statens styrning av livsmedelstillsynen, Styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar, Statens ändamålsfastigheter samt Sponsring av statliga myndigheter. fortsatte också debatten om den nya . I anslutning till granskningsverksamheten har revisorerna en rad externa kontakter. Förslag till granskningar kommer från utskott, enskilda riksdagsledamöter och organisationer. Många förslag kommer också från allmänheten. uppgick antalet sådana förslag till ca 100. Under granskningsarbetet har utredarna omfattande kontakter med företrädare för myndigheter, organisationer och övriga som är berörda av granskningarna. Samarbetet med kommun- och landstingsrevisionen samt med har fungerat väl . Revisorernas avdelningar har i samband med olika granskningar ordnat föredragningar, seminarier och utfrågningar. Under verksamhetsåret har revisorerna och kansliet tagit emot ett tiotal internationella besöksgrupper, både tjänstemän och politiker och dessutom informerat om sin verksamhet vid utbildningar, seminarier och konferenser arrangerade av och andra organ. Personal från revisorernas kansli har besökt Statsrevisorerna, och i . 4 Ekonomi och personal Budget (tkr) Ramanslag 27 122 Överföringsbelopp 2 007 Disponibelt 29 129 Ekonomiskt utfall Anslagsutfallet för uppgick till , vilket innebär ett överskott på som enligt riksdagsstyrelsens beslut får överföras till kommande budgetår att nyttjas för avvecklingskostnader eller kostnader för övergång till . Underutnyttjandet av anslaget beror på att personalrörligheten varit hög vilket medfört lägre personalkostnad än beräknat samt att avgifterna för statens avtalsförsäkringar har varit osäkra och svåra att beräkna. I den prognos över slutliga avgifter som SPV lämnade beräknades en skuld på nästan , vilken skulle faktureras och belasta anslaget . Medel reserverades för detta ändamål i budget 2002, men prognosen var missvisande. Den slutliga avgiften blev i stället . SPV har i sin prognos över slutliga avgifter beräknat att revisorer har en fordran på . revisorers anslagsbelastning på fördelas enligt nedan. Revisorer arvoden m.m. svarar för av anslagsbelastningen. Projekt består av kostnader för konsultinsatser m.m. i granskningsärendena och revisionsstöd av auktoriserade revisorer vid årlig revision av riksdagsförvaltningen, ombudsmän, , samt Kungl. Slottsstaten och Kungl. Personal Personalkostnader (löner, avgifter baserade på lön och övriga personalomkostnader) svarar för av anslagsbelastningen. Gemensamma kostnader Gemensamma kostnader, som omfattar hyra för kansliets lokaler, IT-stöd, kontorsadministration m.m., svarar för av anslagsbelastningen. I årsredovisningens andra del återfinns den finansiella redovisningen med resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys, noter samt sammanställning över väsentliga uppgifter. Årsredovisningen är upprättad enligt gällande bestämmelser för statsförvaltningen. Revisorerna anser emellertid att dessa bestämmelser inte är ut- formade så att de leder till en pedagogisk redovisning av det ekonomiska utfallet. Revisorerna har därför även tagit fram en alternativ anslagsredovisning. Kansliet leds av en kanslichef och har ca 30 medarbetare som är fördelade på tre utredningsenheter, samt en administrativ enhet. Genomsnittsåldern för de som tjänstgjorde /03 var . Könsfördelningen var jämn. Kansliets medarbetare har hög kompetens inom flera områden. En stor andel, , har akademisk grundutbildning eller högre. Revisorerna har eftersträvat att skapa en mera differentierad tjänstestruktur. Utredartjänster har inrättats under revisionsdirektörsnivån för att öka inslaget av yngre medarbetare med relativt aktuell högskoleutbildning inom olika områden. För att utveckla och behålla kvalificerade medarbetare läggs stor vikt vid att satsa på god arbetsmiljö, jämställdhet, möjlighet till vidareutveckling samt attraktiva arbetsuppgifter. Kompetensutveckling är en naturlig del av det dagliga arbetet. Utöver detta genomförs utbildning och kompetensutveck-ling på flera nivåer. Internt sker detta genom seminarier, kurser m.m. Externt sker det genom bl.a. deltagande i utbildningar, konferenser och genom en generös inställning till tjänstledighet för tjänstgöring vid utskott, kommittéväsendet och vid . har flera utbildningar genomförts i samarbete med RRV. Vid utgången av hade revisorernas kansli 36 tillsvidareanställda, varav 10 var tjänstlediga. Av dessa var 19 kvinnor och 17 män. Därutöver hade 2 personer tidsbegränsade anställningar. har 7 medarbetare nyrekryterats, därav 2 med tidsbegränsade anställningar. Därutöver har 4 praktikanter tagits emot. 2 personer har slutat sin anställning vid revisorer. revisorer fastställde en jämställdhetsplan för revisorernas kansli för . Av kansliets tillsvidareanställda är fördelningen mellan kvinnor och män jämn. Av 27 tillsvidareanställda utredare/revisionsdirektörer var 14 kvinnor och 13 män. Av 4 assistenter var 3 kvinnor och 1 man. Fördelningen bland cheferna var 3 kvinnor och 2 män. I planen föreskrivs bl.a. att jämställdhetsaspekter ska beaktas vid utarbetandet av den årliga utbildnings- och personalutvecklingsplanen, att både kvinnor och män ska uppmuntras att söka tjänster och att alternativa karriärvägar ska uppmuntras. Utskottstjänstgöring och sekreteraruppdrag i kommittéer och utredningar är exempel på sådana alternativa karriärvägar för både manliga och kvinnliga arbetstagare. En uppföljning av jämställdhetsplanen visar att detta uppfyllts. En kartläggning av löneskillnader mellan kvinnor och män har gjorts. Någon skillnad på grund av kön påvisas inte. DEL II FINANSIELL REDOVISNING Resultaträkning (tkr) 2002 2001 Verksamhetens intäkter Intäkter av anslag (not 1) 28 315 24 941 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 74 15 Finansiella intäkter 102 16 Summa 28 491 24 972 Verksamhetens kostnader Kostnader för personal (not 2) -19 789 -20 837 Kostnader för lokaler -2 283 -2 042 Övriga driftskostnader (not 3) -4 992 -3 035 Finansiella kostnader -21 -33 Avskrivningar -301 -474 Summa -27 386 -26 421 Verksamhetsutfall 1 105 -1 449 Årets kapitalförändring (not 4) 1 105 -1 449 Balansräkning Balansräkning (tkr) Tillgångar Materiella anläggningstillgångar Maskiner, inventarier (not 5) 194 495 Fordringar Fordringar hos andra myndigheter 96 45 Övriga fordringar 3 3 Summa fordringar 99 48 Periodavgränsningsposter (not 6) Förutbetalda kostnader 521 656 Övriga upplupna intäkter 574 5 Summa periodavgränsningsposter 1 095 661 Avräkning med statsverket (not 7) -814 -259 Kassa och hos RGK (not 8) 2 253 916 Summa tillgångar 2 827 1 861 Kapital och skulder Myndighetskapital Balanserad kapitalförändring -1 560 -111 Kapitalförändring enligt resultaträkningen 1 105 -1 449 Summa myndighetskapital -455 -1 560 Skulder m.m. Skuld till andra myndigheter (not 9) 1 273 695 Leverantörsskulder (not 10) 217 196 Övriga skulder (not 11) 580 531 Summa skulder m.m. 2 Periodavgränsningsposter Upplupna kostnader (not 12) 1 212 1 999 Summa kapital och skulder 2 827 1 861 Ansvarsförbindelser inga inga Anslagsredovisning 2002 Anslagsredovisning (tkr) Medel att disponera Utgifter Utgående överförings-belopp Anslag 90:1 ramanslag revisorer tilldelning enligt riksdagsbeslut 27 122 Ingående överföringsbelopp 2 007 Totalt 29 129 -28 315 814 Finansiella villkor Anslagskredit 1 356 Kredit på räntekontot 2 712 Alternativ anslagsredovisning I syfte att tydliggöra anslagsredovisningen har revisorer tagit fram nedanstående tabell som är utgiftsbaserad. Den följer i stort resultaträkningens uppställningsform men följer inte förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Inkomster/utgifter på anslag (belopp i tkr) 2002 Anslagsmedel Ingående överföringsbelopp 2 007 Anvisat ramanslag 90:1 27 122 Summa anslagsmedel 29 129 Inkomster under anslag Ränteinkomster 102 Övriga inkomster 74 Summa inkomster under anslag 176 Utgifter för drift Utgifter för personal -21 124 Utgifter för lokaler -2 283 Ränteutgifter -21 Övriga driftsutgifter -5 063 Summa driftsutgifter -28 491 Utgifter för investeringar Maskiner/inventarier - Summa utgifter mot anslag -28 491 Summa avräknat mot statsbudgeten -28 315 Utgående överföringsbelopp 814 Beviljad anslagskredit 1 356 Finansieringsanalys Finansieringsanalys (tkr) 2002 Drift Kostnader -27 085 -25 947 Finansiering av drift Intäkter av anslag 28 315 24 941 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 74 15 Övriga intäkter 102 16 Summa medel som tillförts finansiering 28 491 24 972 Ökning (-)/minskning (+) av kortfristiga fordringar -485 32 Ökning (+)/minskning (-) av kortfristiga skulder -139 562 Kassaflöde från drift 782 -381 Investeringar Investeringar i materiella Summa investeringsutgifter 0 0 Finansiering av investeringar Ökning/minskning av statskapital med medel som erhållits från/tillförts statsbudgeten - - Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar 0 0 Kassaflöde till investeringar 0 0 Specifikation av föränd- ring av likvida medel 782 -381 Likvida medel vid årets början 657 1 038 Ökning (+)/minskning (-) av kassa, postgiro 0 0 Ökning (+)/minskning (-) av tillgodohavande hos RGK 1 337 -699 Ökning (+)/minskning (-) av avräkning med statsverket -555 318 Summa förändring av -381 Likvida medel 1 439 657 Noter Uppgifter om redovisnings- och värderingsprinciper Årsredovisningen är upprättad enligt förordningen om myndigheters årsredovisning (2000:605) med vissa undantag beslutade av Riksdagsstyrelsen (RFS 2001:9). Fordringar och skulder har efter individuell värdering upptagits till det belopp som förväntas bli betalt. Tillgångar avsedda för stadigvarande bruk med ett anskaffningsvärde på och en beräknad livslängd eller längre definieras som anläggningstillgångar. Objekt utgörande en fungerande enhet vars sammanlagda anskaffningsvärde uppgår till klassificeras även som anläggningstillgång. Anläggningstillgångar skrivs av linjärt över den bedömda ekonomiska livslängden. Härvid tillämpas följande avskrivningstider: Övriga kontorsmaskiner 5 år Övriga inventarier 5 år Löpande redovisning och anslagsavräkning avseende har gjorts . Uppgifter av väsentlig betydelse revisorer finansieras till största delen med anslag. revisorers ramanslag har ökat jämfört med föregående år. I samband med budgetpropositionen () erhöll revisorer en tilläggsbudget gällande på avseende slutjustering av kostnader för statens avtalsförsäkringar för budgetåren 2000 och 2001. Detta anslag tillfördes först . Utöver detta reviderades anslaget 2002 med anledning av att riksdagsförvaltningens avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst har räknats upp med . För att stärka den statliga revisionen har beslutat att en ny myndighet under ska bildas . Den nya myndigheten ersätter dagens båda organ för statlig revision, revisorer och . 2002 2001 Not 1 Intäkter av anslag 28 315 24 941 Intäkter av anslag har ökat jämfört med föregående år. Detta beror bl.a. på att revisorer i slutet av fick ett tilläggsanslag på som kompensation för ökade kostnader för till statens avtalsförsäkringar. Tilläggsanslaget nyttjades först och påverkar därmed posten intäkter av anslag först . Till detta kommer att anslaget reviderades 2002 med anledning av att riksdagsförvaltningens avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst har räknats upp med (jfr not 3, övriga driftskostnader). Not 2 Kostnader för personal 19 789 20 837 SPV gör en prognos över årets kostnader för för statens avtalsförsäkringar i slutet av respektive budgetår. beräknades en skuld på ca och förväntas en fordran på . Den slutliga avgiften belastade anslaget och uppgick till . Den slutliga avgiften kommer först . Felaktiga beräkningar som grund för redovisning av skulder och fordringar påverkar resultatet. Personalkostnader exklusive arbetsgivaravgif- 12 437 12 006 ter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal. Not 3 Övriga driftskostnader avgifter för IT- och telefonibasdrifttjänst har räknats upp med (jfr not 1, intäkter av an-slag). Nytt hyresavtal gäller från . Not 4 Årets kapitalförändring 2002 2001 Kapitalförändringen visar skillnaden mellan poster som anslagsavräknats men inte redovisats som intäkt/kostnad och poster som endast redovisas som intäkt/kostnad men inte anslagsavräknats. Specifikation av årets kapitalförändring