frsrdg · GQ04RR10 · 2003-01-01 00:00:00 — I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag finns allmänna bestämmelser om årsredovisning m.m. Förordningen gäller för myndigheter som lyder under regeringen, dvs. i detta fall AMV. Trots att länsarbetsnämnderna är självständiga myndigheter så omfattas de inte av förordningen. Enligt revisorernas uppfattning är det också rimligt att det inte publiceras t.ex. 20 separata resultaträkningar och balansräkningar för verket. En genomgång av AMV:s årsredovisningar pekar dock på att analysen av länens finansiella redovisning skulle kunna utökas. Det är mycket svårt att få en uppfattning om hur länen hanterat t.ex. anslagen. Vi har dock inte analyserat denna fråga tillräckligt för att lägga fram ett konkret förslag. Det är emellertid en fråga som bör övervägas. Enligt revisorernas bedömning är det däremot inte rimligt att det inte ställs några krav på hur länen ska redovisa resultaten av sin verksamhet. Den genomgång som redovisas i kapitel 6 visar med all tydlighet att länen i flera avseenden har problem med att analysera sin verksamhet. För det första är analysen förenklad och behandlar inte den väsentliga frågan om hur den egna verksamheten bidragit till måluppfyllelsen. För det andra finns det en uppenbar brist på årliga sammanställningar där verksamhet, mål etc. analyseras i ett mer sammanhållet perspektiv. Redovisningen är i flertalet fall fragmentarisk och osammanhängande. Det är svårt för utomstående bedömare att skaffa sig en uppfattning om verksamheten. Det är, enligt revisorernas uppfattning, inte rimligt att analysen ligger på dagens nivå och dessutom varierar så kraftigt mellan länen. Det är trots allt fråga om självständiga myndigheter som det bör ställas höga krav på. Det är dessutom betydande summor som hanteras inom AMV. omsatte en länsarbetsnämnd i genomsnitt och ett arbetsförmedlingskontor i genomsnitt . I genomsnitt hanterade en arbetsförmedlare i olika stöd. I rapporten ges emellertid ett exempel på en länsarbetsnämnd som på eget initiativ upprättar ett s.k. verksamhetsbokslut. Bokslutet är ett försök att mer systematiskt analysera verksamheten och syftar till att ge underlag kring vad som åstadkoms under verksamhetsåret. Verksamhetsbokslutet innehåller bl.a. analyser av arbetsmarknaden, verksamhetsmål och resultat, programmen och arbetslösheten, anslagen och de arbetsmarknadspolitiska programmen. I instruktionen för AMV ställs inga krav på att länsarbetsnämnderna ska följa upp och utvärdera resultatet av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Enligt revisorernas uppfattning behöver i första hand uppföljningsverksamheten förstärkas, men även viss utvärderingsverksamhet kan behöva övervägas. Revisorerna föreslår därför att regeringen åtminstone inför en bestämmelse i instruktionen om att länsarbetsnämnderna ska följa upp sin verksamhet. Det kan t.ex. ske i form av det verksamhetsbokslut som redovisats ovan. AMS bör utfärda närmare bestämmelser om utformningen så att den bl.a. blir likformig och därmed underlättar för utomstående bedömare att analysera verksamheten. Ackum Agell, S. och , M. (2001), Erfarenheter av svensk arbetsmarknadspolitik, Stencilserie 2001:1, IFAU, . , R. och Behrenz, L. (1997), En produktivitetsanalys av arbetsförmedlingskontoren i 1992-1995, EFA. AMS (1997), årsredovisning 1995/96. AMS (1998a), årsredovisning 1997. AMS (1998b), Förändrad fördelningsmodell för AMV:s förvaltningsanslag. AMS (1999a), Arbetsförmedlingens marknadsandelar 1998, Ura 1999:8. AMS (1999b), årsredovisning 1998. AMS (2000a), organisation. AMS (2000b), årsredovisning 1999. AMS (2000c), Länsexaminationer - beskrivning och syfte, AMV:s intranät. AMS (2001a), Arbetsförmedlingens marknadsandelar 1999 och 2000, Ura 2001:18. AMS (2001b), Uppföljning av kursdeltagare som slutat arbetsmarknadsutbildning , Prora 2001:1. AMS (2001c), årsredovisning 2000. AMS (2001d), Riktlinjer för länsarbetsnämndernas verksamhet 2002. AMS (2001e), Fördelningsmodeller inom AMV. AMS (2001f), Medelsförbrukning . AMS (), Arbetsmarknadsutsikterna , Ura 2001:9. AMS (2001h), Mötet i ledningsgrupp, AMV:s intranät VIS. AMS (2001i), Indikatorer , Ure 2001:5. AMS (2001j), Fempunktsprogrammet - policydokument fastställt av för verksamhetsutveckling . AMS (2002a), årsredovisning 2001. AMS (2002b), Kvartalsrapport 2001:4. AMS (2002c), Tilldelning av medel . AMS (2002d), Generaldirektören rapporterar från ledningsgruppens möte , AMV:s intranät VIS. AMS (2002e), Medelsförbrukning . AMS (2002f), Uppdaterad prognos över utbetalningar . AMS (), Styrdokument för . AMS (2002h), Kvartalsrapport för . AMS (2002i), Generaldirektören rapporterar från ledningsgruppens möte , AMV:s intranät VIS. Arbetsmarknaden (2002), Regeringens mål nästintill omöjliga, . betänkande 2000/01:AU1, Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. betänkande 2001/02:AU1, Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. betänkande 2001/02:AU5, Arbetsmarknadspolitiska frågor. (2002), Individuella handlingsplaner - En studie genomförd av en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsutskottet rörande arbetet med individuella handlingsplaner inom . , A., , P-A., , B. och Wadensjö, E. (1996), Arbetsmarknaden, , . (1997), Ramar, regler, resultat - vem bestämmer över statens budget?, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1997:79. Calmfors, L., , F. och Hemström, M. (2002), Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter?, Rapport 2002:8, IFAU. (2002), Det luktar valfläsk. Ds 2000:38, En effektivare arbetsmarknadsutbildning. Ds 2000:63, Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens. (2001a), Utformning av budgetpropositionen , Cirkulär nr Fi 2001:6. (2001b), Regleringsbrev och andra styrdokument för . (2001c), En gemensam verksamhetsstruktur - nästa steg, Cirkulär nr Fi 2001:5. betänkande 1999/2000:FiU13, Utvecklingen av den ekonomiska styrningen. betänkande 1999/2000:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor, m.m. (1955), Finanspolitikens ekonomiska teori, . , F. (2001), "Arbetsmarknadens funktionssätt och arbetsmarknadspolitiska insatser", Arbetsmarknad & Arbetsliv årg 7 nr 2. och (2001), Cirkulär om mål- och resultatdialoger med myndighetschefer , Cirkulär Ju 2001:1. i (2001), Fördelningsmodell . i (2002), Riktlinjer för verksamheten vid arbetsförmedlingarna i . i län (2001), Fördelningsmodeller 2001. i län (2002), Verksamhetsplan 2002. i (2002), Verksamhetsplan 2002 - . i (2000), Länets modeller för resursfördelning. i (2002), Verksamhetsplan . , J. och , D. (2001), What works and for whom: A review of countries experiences with labour market policies, . , H. och Tomsmark, L. (1994), Att målstyra arbetsmarknadspolitik, TemaNord 1994:573. (2001), Employment Outlook, 2001. Regeringens proposition 1994/95:218, En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. Regeringens proposition 1995/96:25, En politik för arbete, trygghet och utveckling. Regeringens proposition 1995/96:222, Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Regeringens proposition 1997/98:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1998/99:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1999/2000:98, Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt. Regeringens proposition 2000/2001:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2000/01:100, ekonomiska vårproposition. Regeringens proposition 2001/02:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2002/03:1, Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse 1998/99:150, Årsredovisning för staten 1998. Regeringens skrivelse 1999/2000:150, Årsredovisning för staten 1999. Regeringens skrivelse 2000/01:101, Årsredovisning för staten 2000. Regeringens skrivelse 2000/01:142, organisation. Regeringens skrivelse 2001/02:101, Årsredovisning för staten 2001. Regleringsbrev för åren 1995/96-2002. , K. och van den , G. (2001), Swedish labor market training and the duration of unemployment?, Paper presented at the conference "What are the effects of labour market policy? ", October 8, 2001. revisorer (1996), Förslag angående arbetsmarknadsutbildning, Förslag till 1996/97:RR3. revisorer (2002), Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna, Förstudie /02:5. RRV (1999), Effektiviteten i arbetsförmedlingen, rapport 1999:15. RRV (2001), Arbetsförmedlingens företagsinriktade arbete, rapport 2001:2. RRV (2001), , rapport 2001:15. , och , L. (1989), Språngbräda till arbete. En utvärdering av beredskapsarbete, rekryteringsstöd och ungdoms-arbete, nr 19. (1997), Svenska erfarenheter av effektivitetsmätningar, TemaNord. SOU 1993:20, och prisstabiliteten, Betänkande av , . SOU 1996:34, Aktiv arbetsmarknadspolitik, Betänkande av , . SOU 2000:7, /2000. Statskontoret (2000a), Styrelser med fullt ansvar, Statskontoret 2000:9. Statskontoret (2000b), Resultatredovisning och resultatbedömning 2000, Statskontoret 2000:19. Statskontoret (2000c), Utvärderingar och politik - En kartläggning av utvärderingarna i budgetpropositionen, Statskontoret 2000:17. (1994), Penningpolitiska alternativ för , Bilaga 14 till LU 95. TT (2002), AMS lägger framtung budget - valfläsk tycker oppositionen. (1997a), "Behöver målen för arbetsmarknadspolitiken omformuleras?," i , V. ), Arbetsmarknad och tillväxt, Ekerlids Förlag. (1997b), Halverad öppen arbetslöshet - politisk retorik eller adekvat målformulering?, FIEF Reprint Series No. (2002), Comments on "Does labour market policy work? from the Swedish experience". Det övergripande syftet med undersökningen var att få en bild av hur målen för arbetsmarknadspolitiken uppfattas bland anställda vid arbetsförmedlingarna. Frågeblanketten innehöll 9 sidor med 22 frågor. Blanketten var indelad i fyra avsnitt. Undersökningspopulationen var chefer och arbetsförmedlare vid landets arbetsförmedlingar. Urvalet baserades på AMS personalregister som innehöll 6 770 personer (423 chefer och 6 347 arbetsförmedlare). Undersökningspopulationen delades i två stratum (chefer och arbetsförmedlare) och ur varje stratum drogs ett obundet slumpmässigt urval (OSU). Urvalet bestod av 2 000 personer, 124 chefer och 1 876 arbetsförmedlare. Undersökningen genomfördes av SCB som postenkät . Första utskick skedde . sändes en påminnelse med ny blankett ut och ännu en enkätpåminnelse till dem som inte svarat. Svarsfrekvensen uppgick till . Det kan betraktas som en god svarsfrekvens på en fullt godtagbar nivå. Bortfallet kan dock vara en störande felkälla i undersökningen. Det går inte att bortse från att det kan finnas skillnader mellan bortfallet och de svarande då det gäller de undersökta variablerna. Bortfallet riskerar alltid att ge upphov till skevhet (bias) i undersökningsresultaten. I Tabell 1.1 redovisas en bortfallsanalys. Gruppen svarande avviker emellertid inte speciellt mycket i jämförelse med bortfallsgruppen. Det finns skäl att poängtera att de resultat som redovisas i rapporten avser personerna i urvalet. Resultatet har av olika skäl inte räknats upp till populationsnivå. Det föreligger dock små skillnader mellan de bägge stratum, och en test av några frågor visar på små skillnader mellan oviktat och viktat resultat. Urvalet av svarande (i de tabeller som redovisas i rapporten) består endast av dem som angivit ett positivt svar på frågan om de arbetar efter kvantitativa mål (av de svarande). Urval Svarande Bortfall Antal och procent 1 974 1 505 (76,2) 469 (23,8) Kön Kvinnor 63,1 60,9 70,1 Män 36,9 39,1 29,9 Ålder -2,1 2,0 2,6 30-39 17,6 17,3 18,8 40-49 27,9 28,0 27,5 50-59 40,8 40,7 40,9 60- 11,6 12,0 10,2 Anställningstid -1,1 1,3 0,4 1-10 43,2 43,1 43,8 11-20 25,7 25,4 26,9 21-30 21,9 21,7 22,2 31- 8,1 8,5 6,7 Befattning Chef 6,2 6,3 6,2 Handläggare 93,8 93,7 93,8 Län 1 15,3 13,7 20,5 3 3,8 4,0 3,2 4 2,6 3,1 0,9 5 5,5 5,4 5,,8 6 3,7 3,8 3,2 7 1,8 2,1 0,9 8 2,9 3,6 0,6 10 2,1 2,2 1,9 12 12,1 10,8 16,2 13 3,6 3,6 3,8 14 15,0 15,3 14,1 17 3,9 4,2 3,0 18 4,2 3,5 6,6 19 3,3 3,7 1,9 20 4,0 4,6 2,1 21 3,3 3,3 3,4 22 2,6 2,8 1,9 23 2,1 2,5 0,9 24 3,7 3,1 5,5 25 4,5 4,7 3,6 Bilaga 2 Finansiell styrning och uppföljning I bilagan ges en kort översikt av den finansiella styrningen. Avsikten är främst att kort redovisa processen och anslagen till AMS. Den finansiella styrningen avser de ekonomiska ramar som sätts för verksamhetens resursförbrukning. Genom den finansiella styrningen fastställs restriktioner i form av anslag, låneramar, bemyndiganden, villkor för avgiftsbelagd verksamhet samt tillgång till räntekonto med kredit och/eller statsverkets checkräkning för de resurser regeringen och myndigheten får förfoga över. Det viktigaste dokumentet är regeringens budgetproposition som läggs fram och beslutas av . Budgetpropositionen innehåller regeringens förslag till statsbudget . Alla statliga utgifter på statsbudgeten hör till ett utgiftsområde. Till varje utgiftsområde hör ett politikområde och varje anslag hör i sin helhet till ett utgiftsområde och till ett poli-tikområde. Arbetsmarknadspolitik är ett politikområde som hör till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Politikområdet består bl.a. av AMV, och . Framställningen här avgränsas till AMV:s verksamhet. På anslagsnivå presenterar regeringen förslag till anslag, budget för avgiftsbelagd verksamhet, investeringsplan och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Redovisningen på anslagsnivå är i första hand av ekonomisk art. anvisar anslag till regeringen, medan regeringen tilldelar anslag till AMS i form av dispositionsrätt. Dispositionsrätten innebär att en myndighet, i detta fall AMS, som tilldelats ett anslag har rätt att enligt gällande villkor och bestämmelser använda statens medel för de ändamål som anslaget avser. Fördelningen av anslagen sker normalt genom regleringsbrev, men kan också ske genom annat regeringsbeslut. Genom regleringsbrevet underrättar regeringen om de av anvisade anslagen och villkoren för deras disposition. I regleringsbrevet anger regeringen de ekonomiska förutsättningarna för AMS verksamhet och de villkor som gäller för resursernas utnyttjande. Den finansiella delen av regleringsbrevet innehåller dels villkor som är knutna till en finansieringskälla, t.ex. ett anslag, dels villkor som är knutna till myndigheten. anges 52 olika villkor. Regeringen kan föreslå att ändrar statsbudgeten under löpande budgetår. Det kan gälla både att minska och öka anslag. Förslag till tilläggsbudget läggs normalt fram i samband med vårpropositionen och budgetpropositionen . AMS verksamhet är i huvudsak kopplad till fyra anslag. Anslagen är s.k. ramanslag, dvs. de får överskridas och en anslagskredit på högst får användas. Ändamålen för anslaget avser främst kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader. Anslaget uppgår till ca 2002. 22.2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Ändamålen för anslaget är i huvudsak arbetslöshetsersättning vid öppen arbetslöshet och aktivitetsstöd för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Anslaget uppgår till ca 2002. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Ändamålen för anslaget är i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbildning, flyttningsbidrag och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspolitiska program. Anslaget uppgår till 2002. 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade. Ändamålen för anslaget är statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), anställningar med lönebidrag, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), projektmedel för personer med arbetshandikapp och stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. Anslaget uppgår till 2002. Det finns en viss flexibilitet i hur anslagen får användas. Under anslaget 22:2 beräknas högst för utgifter enligt ändamålet för anslaget 22:3. Samma förutsättningar finns mellan anslagen 22:3 och 22:2. Anslagen till AMS är normalt uppdelade i anslagsposter som avser vissa deländamål. Exempelvis är anslaget 22:2 uppdelat i posterna aktivitetsstöd, bidrag till arbetslöshetsersättning, utjämningsbidrag, försöksverksamhet med friår och statliga ålderspensionsavgifter. Den ökade friheten för statliga myndigheter att själva bestämma över sina anslag och sin personal har kombinerats med nya krav på ekonomisk redovisning. I följs anslagsutvecklingen frekvent och detaljerat. I huvudsak bygger regeringens uppföljning på de återrapporteringskrav som anges i regleringsbrevet. Här kan nämnas t.ex. följande. återrapportering av utvecklingen av anslag och inkomsttitlar. Kvartalsvis återrapportering av prognos (fördelad) för hur mycket som beräknas att utbetalas per anslag och anslagspost. Redovisning av planering och utfall av anslagen samt en sammanfattande bedömning och analys av varje enskild länsarbetsnämnds redovisning av vidtagna åtgärder för att korrigera eventuella avvikelser mellan planering och utfall. I övrigt ska AMV lämna delårsrapport till regeringen avseende av det pågående budgetåret. Delårsrapporten omfattar resultaträkning, balansräkning och anslagsredovisning samt en prognos för det pågående budgetåret över utfallet på anslag, inkomsttitlar och verksamhetens kostnader och intäkter. AMV ska lämna en årsredovisning till regeringen för det föregående budgetåret. Årsredovisningen innehåller bl.a. resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning och finansieringsanalys. Regeringen ska under löpande budgetår lämna en redovisning till av hur statens finanser utvecklas i förhållande till beräknade eller beslutade belopp. Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp eller beräknat utfall ska förklaras för . Regeringen lämnar en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen ska bl.a. innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys för staten som helhet samt statsbudgetens slutliga utfall. Regeringen lämnar vidare en resultatredovisning för föregående budgetår till i budgetpropositionen . När det gäller politikområdet Arbetsmarknadspolitik redovisas utgiftsutvecklingen uppdelad på de anslag som hör till området. Varje redovisning av ett anslagsavsnitt inleds med en uppställning över utgifts- och anslagsutvecklingen. Efter anslagsutvecklingen kommer ett textavsnitt av bakgrundskaraktär. I detta avsnitt kommenteras och förklaras större avvikelser mellan budget och utfall för i detta fall och mellan budget och prognos . anvisade medel för samma ändamål som finns kvar på s.k. äldre anslag kommenteras. Likaså kommenteras om det har skett någon indragning av anslagsbelopp eller om anslagsbelopp har ställts till regeringens disposition . Regeringens ekonomiska redovisning i budgetpropositionen är således inte speciellt omfattande. En mer detaljerad redovisning får av naturliga skäl sökas i den befintliga årsredovisningen för AMV. Det förekommer relativt ofta att regeringen i budgetpropositionen bedömer hur AMV hanterat anslagen och den ekonomiska redovisningen. har bedömningarna i vissa fall varit kritiska, och ett flertal exempel på detta redovisas i kapitel 1. AMS har också fått flera uppdrag att se över sina rutiner. Regeringen har varit relativt aktiv vad gäller tilläggsanslag och indragningar under pågående budgetår. I Tabell 2.1 redovisas hur anslagen har utvecklats. Nedan sammanfattas de viktigaste avvikelserna för respektive anslag och orsakerna till dessa. I huvudsak kan avvikelserna hänföras till bristande prognoser och i vissa fall till att AMV haft svårigheter att nå upp till kraven för omfattningen av åtgärderna. Det förekommer även att anslagsmedel, efter beslut, utnyttjas för andra ändamål. Regeringen beslutade att AMS får disponera anslagssparandet (). 2001 gjordes en indragning av anslagsmedel på . Orsaken var att antalet deltagare blev lägre än vad som beräknats. Regeringen beslutade att AMS får disponera av anslagssparandet för aktivitetsstöd. 2001 gjordes en indragning av anslagsmedel om . Orsaken var främst att behovet av konjunkturberoende program var lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. uppgick anslagssparandet till ca . Orsaken var ett minskat behov av åtgärder. fördes bort som indragning av anslagsbelopp 2001. 1999 fördes bort från anslaget på grund av att regeringen bedömde att behovet av åtgärder hade minskat jämfört med bedömningen i statsbudgeten. Därutöver förde regeringen bort på grund av en teknisk justering av anslaget med anledning av att AMV bytt redovisningsprincip. I tilläggsbudgeten minskades anslaget med ytterligare . Orsaken var bl.a. förändringar av arbetspraktik och anställningsstöd samt bidrag till finansieringen av vissa reformer av t.ex. lönegaranti och lönebidrag. AMV fick dock utnyttja av anslagskrediten. Orsaken var att antalet deltagare i åtgärder inte minskade i samma takt som utgifterna. Detta berodde främst på att den genomsnittliga individersättningen ökade, liksom andelen upphandlad yrkesinriktad utbildning samt utgifterna för otraditionella insatser. Utnyttjandet av anslagskrediten berodde också på den relativt höga anslagsförbrukningen samt på problem för AMV att ställa om verksamheten utifrån de minskade medelsramarna. 1998 fördes bort från anslaget som besparing av anslagsbelopp. Orsaken var främst att AMV haft svårigheter att nå upp till kravet för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. 1997 drogs på ett liknande sätt bort från anslaget. sänktes volymkravet från 228 000 personer till 207 000 personer. Särskilda insatser för arbetshandikappade I tilläggsbudget minskas anslaget med för att finansiera en ökning av anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning. 2001 överfördes via tilläggsbudgeten till anslaget 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning. Anslagssparandet uppgick dock till drygt 600 miljoner. Trots detta uppnådde AMV i det närmaste verksamhetsmålet om antal sysselsatta arbetshandikappade. uppgick anslagssparandet till . Orsaken var att omfattningen av anställning med lönebidrag och OSA blev mindre än planerat. Enligt verksamhetsmålet skulle AMV sysselsätta 56 000 personer. Utfallet blev 53 800 personer. Regeringen beslutade att hela anslagssparandet samt därutöver skulle föras bort med anledning av förändrade redovisningsprinciper för anslaget. 1999 tillfördes anslaget ytterligare för att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få arbete. av anslagskrediten fick dock utnyttjas. Detta berodde på en hög omfattning av anställning med lönebidrag och OSA. 1998 drogs hela anslagssparandet () in . AMV bytte redovisningsprincip (kassamässig redovisning) för budget , vilket minskade anslagsredovisningen. Om förändringen inte skett skulle AMS ha överskridit anslaget med . Detta berodde på en mycket hög omfattning av och ökade styckkostnader för åtgärderna. Tabell 2.1 Anslagens utfall År Ingående reservation och ramöverföringsbelopp Statsbudget Tilläggsbudget Indragning Totalt tilldelade medel Utfall Skillnad mot tilldelade medel Utgå-ende reservation och ramöverföringsbelopp förvaltningskostnader 2001 -20 4 458 -23 4 415 4 417 2 2 2000 -2 4 527 -3 4 522 4 537 15 -15 1999 155 4 190 4 345 4 347 2 -2 1998 236 4 118 13 -5 4 362 4 207 -155 155 Köpa av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 2001 2 499 5 761 -344 -2 373 5 543 5 034 -509 509 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 2001 -531 38 962 -517 37 914 35 956 -1 958 1 958 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 2000 -1 334 19 591 -100 -10 18 147 15 648 -2 499 2 499 1999 686 21 961 -397 -1 181 21 069 22 403 1 334 -1 334 1998 1 977 21 044 -194 -875 21 952 21 266 -686 686 Särskilda insatser för arbetshandikappade 438 6 975 -433 -4 6 976 6 328 -648 648 2000 -220 6 829 6 609 6 171 -438 438 1999 305 6 655 90 -596 6 454 6 674 220 -220 1998 255 6 597 -255 6 597 6 292 -305 305 Källor: Regeringens skrivelser 1998/99:150, 1999/2000:150, 2000/01:101 och 2001/02:101. Bilaga 3 Mål för verksamhetsgrenar och återrapporteringskrav Mål Återrapportering Matchning på arbetsmarknaden 1. En effektiv matchning mellan vakanser och arbetssökande på arbetsförmedlingen. Arbetsgivare som anmäler lediga platser till förmedlingen ska få tillräckligt med sökande för att kunna anställa personal inom rimlig tid.