frsrdg · GQ04RR1 · 2003-01-01 00:00:00 — Revisorerna har på eget initiativ genomfört en förstudie av den statliga styrningen och uppföljningen av hälso- och sjukvården. Bakgrunden är att hälso- och sjukvården står inför stora finansiella och strukturella utmaningar vars grund är det växande gapet mellan vad som är medicinskt och omvårdnadsmässigt möjligt och vad som är resursmässigt möjligt. God hälso- och sjukvård är en na-tionell angelägenhet, men en stor del av ansvaret har decentraliserats till landstingen och kommunerna. I förstudien finns en genomgång av mål, medel, organisation och statliga styrmedel för hälso- och sjukvården samt av ett antal aktuella problemområden. Med hänsyn till de andra utredningarna som pågår beslöt revisorerna att inrikta sin granskning på frågor om patientsäkerhet, dvs. på det säkerhets- och kvalitetssystem som statsmakterna har beslutat om för att säkerställa god kvalitet och trygghet i vården. Huvudfrågan i granskningen är hur detta fungerar och om dagens system är ändamålsenligt. Granskningen baseras till stor del på befintliga studier och analyser samt på intervjuer med nyckelpersoner på nationell och regional nivå. En rapport väntas bli klar . Sköter CSN sitt uppdrag? revisorer beslutade att på eget initiativ granska Centrala () service till allmänheten, handläggningstider och avgifter. Granskningen rör även regeringens styrning av CSN. Granskningen beror på de brister i framför allt CSN:s handläggning och service som uppmärksammats . En rapport kommer att presenteras . - uppföljning av revisorernas tidigare granskning beslutade revisorerna på eget initiativ att inleda en granskning av utlandsmyndigheternas bevakning och rapportering kring händelseutvecklingen i världen. Uppgiften att bevaka och rapportera tar mycket resurser i anspråk som nyttan av rapporteringen ifrågasatts. Granskningen inriktas på bl.a. följande frågor: UD:s och utlandsmyndigheternas sätt att avväga och styra resurserna till rapportering i förhållande till utrikesförvaltningens övriga uppgifter. Utlandsmyndigheternas arbete med att bevaka och rapportera om händelseutvecklingen i verksamhetsländerna. Ändamålsenligheten i de system som används för att vidarebefordra rapporterna till UD. UD:s hantering av rapporterna. Externa och interna intressenters användning av rapporterna. En rapport planeras vara klar . Med anledning av att revisorer är extern revisor för samt det faktum att banken själv bestämmer sin budget genomfördes en förstudie i syfte att kartlägga olika tillvägagångssätt för att mäta produktivitetsutvecklingen på banken. I förstudien ges en kort beskrivning av organisation samt redovisas hur produktivitetsutveckling generellt kan mätas. På grundval av förstudien beslutade revisorerna att genomföra en fördjupad granskning av . Rapporten kommer att presenteras och innehåller jämförelser mellan och centralbankerna i och avseende antalet årsarbetskrafter för vissa funktioner på de tre bankerna. Vidare analyseras kostnadsutvecklingen för administrationen på . Därutöver innehåller rapporten en mer detaljerad beskrivning av bankens verksamhet. Efter ett förslag från försvarsutskottet har revisorer gjort en förstudie om arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten. Där konstaterades att flera tidigare utredningar pekat på att Försvarsmakten är svag i sin roll som arbetsgivare. Dessutom hade löneökningarna inom Försvarsmakten varit kraftiga jämfört med den statliga sektorn i övrigt. Revisorernas förstudie gav flera belägg för att Försvarsmakten verkligen är svag som arbetsgivare och således har svårt att hävda verksamhetsintresset mot andra intressen så som krav på generella löneökningar m.m. Någon närmare undersökning av orsakerna till detta hade dock inte gjorts. Revisorerna beslutade därför att genomföra en granskning av arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten, med särskilt avseende på lönebildningen. revisorer planerar att presentera en rapport angående arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten och en skrivelse till . Ordning på rätten - reglerna som följer på lagarna och informationen om vad som gäller genomförde revisorerna två granskningar om lagstiftning som avslutades med förslag till - och normgivningsprocessen (förs. 1991/92:19) och införlivande av EG-rätten (förs. 1997/98:11). I en förstudie gjordes en uppföljning av utvecklingen inom de båda områdena. revisorer konstaterade i förstudien att det är väsentligt att lagstiftningen ordnas så att lagstiftarens krav på tydlighet och återrapportering tillgodoses samt så att den går att tillämpa och följa. Förstudien visade att flera av de frågeställningar revisorerna behandlat i de båda tidigare granskningarna fortfarande var aktuella. Det gäller återrapporteringen till om hur normgivningsbemyndiganden använts, hur det går att följa vad som gäller inom olika områden samt EG-rättens inverkan på den svenska lagstiftningsprocessen. Hur god ordningen är i dessa avseenden är på många sätt avgörande för effektiviteten inom olika verksamhetsområden. Revisorerna fann därför en fortsatt uppföljande granskning befogad. För att göra granskningen så konkret som möjligt skulle den knyta an till förhållandena inom speciella normgivningsområden. I den tidigare granskningen om och normgivningsprocessen genomfördes fördjupade studier av normgivningen inom några områden - dataintegritet, djurskydd, säker elmateriel, kemiska produkter samt omsorgsvård. Motsvarande områden har valts även för denna granskning. Granskningen koncentreras på hur de särskilt granskade lagstiftningsområdena återspeglas i rättsinformation och samhällsinformation, vilken återrapportering som lämnas till om den fortsatta normgivningen samt vilken inverkan EG-rätten haft inom de särskilt granskade lagstiftningsområdena. Ekonomisk styrning i staten revisorer har på eget initiativ genomfört en förstudie om ekonomisk styrning i staten. Ekonomisk styrning i staten ska innefatta resultatstyrning och finansiell styrning. Medan resultatstyrningen har gällt mål och måluppfyllelse, har den finansiella styrningen inneburit ekonomiska restriktioner för den statliga verksamheten. I förstudien konstaterades att resultatstyrningen har utvecklats till ett omfattande föreskrifts- och rapporteringssystem. Även den finansiella styrningen innebär att myndigheterna ska förse regeringen, revisorerna och med information. Trots ambitionen att verksamhetsanpassa styrningen ställer regeringen samma krav på ekonomiadministrationen i stora och små myndigheter. Många små myndigheter har reagerat på de krav på information som ställs och har menat att alltför mycket resurser måste avsättas för att leverera information. Revisorerna uppmärksammade också informationsvärdet hos myndigheternas årsredovisningar. Den som läser en årsredovisning från någon statlig myndighet får inga klara besked om organisationens ekonomiska ställning eller resultat. Vedertagna begrepp tycks användas på ett nytt sätt och betyda någonting annat än vad man är van vid från andra sammanhang. Det är besvärligt för en icke-specialist att förstå sig på myndigheternas ekonomiska redogörelser. revisorer beslutade att genomföra två granskningar med inriktning mot den finansiella styrningen i staten. I den ena granskningen ska de ekonomiadministrativa villkoren för små myndigheter belysas. I den andra ska årsredovisningars och verksamhetsberättelsers användningsområden undersökas. Båda granskningarna planeras vara klara . revisorer beslutade att granska upphandling. upphandlar regelbundet varor och tjänster. Bankens utgifter för konsulter har (i löpande priser) ökat . Någon fördjupad, extern granskning av rutiner för upphandling har inte gjorts tidigare. Däremot har internrevision granskat bankens upphandlingar : 1998 och 2000. Vid båda granskningarna framkom brister i upphandlingsrutinerna och efterlevnaden av lagen om offentlig upphandling. Revisorernas granskning omfattar framför allt upphandling av tjänster. Ett antal genomförda upphandlingar har valts ut för mer ingående granskning. Syftet är att se om har upphandlat i enlighet med bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling och på ett i övrigt affärsmässigt sätt. En rapport beräknas vara färdig . Ta fast boven!? - polisens och åklagarnas avskrivningar av anmälda brott På förslag från justitieutskott har revisorer genomfört en förstudie om polisens och åklagarnas avskrivningar av anmälda brott. I förstudien konstaterar revisorerna bl.a. att låg kvalitet på brottsutredningar och utdragna utredningsprocesser har bidragit till att polis och åklagare skriver av en betydande andel av de brott som anmäls. fungerar avskrivningsmöjligheterna som en viktig regulator när det gäller att göra lämpliga avvägningar mellan ett effektivt användande av polis- och åklagarresurser och bihållen rättssäkerhet. revisorer anser att det är motiverat att närmare granska hur och på vilka grunder polis och åklagare använder sig av möjligheten att skriva av brott. Huvudmotivet är att det saknas samlade kunskaper om hur brottsavskrivningarna förhåller sig till centrala mål för berörda myndigheter och de mått som används för att bedöma måluppfyllelsen. Vidare saknas närmare analyser av avskrivningsfrekvenser för olika brottstyper och av användningen av olika avskrivningsgrunder vid olika polis- och åklagarmyndigheter. Förhållandet mellan andelen avskrivningar och lagföringar behöver också belysas närmare. Det finns tecken på att olika avskrivningsgrunder inte tillämpas enhetligt på olika håll i landet och att detta kan påverka bedömningen av polismyndigheternas resultat och grad av måluppfyllelse. Olika inriktningar när det gäller vilken typ av brottslighet som prioriteras kan också påverka andelen avskrivningar och därmed utfallet för flera av de centrala resultatmåtten. Detta försvårar en samlad bedömning av polisens och åklagarnas effektivitet och därmed även statsmakternas styrning av verksamheten. En granskningsrapport är planerad . Arbetsmiljöinspektioner - utveckling och inriktning revisorer har beslutat att granska inspektionsverksamhet. Motivet är att har ökat anslag med . De extra anslagen ska framför allt användas till förstärkt tillsyn över arbetsmiljön. Regeringens motiv till anslagsökningen har bl.a. varit att antalet arbetsrelaterade sjukdomar ökar. har antalet arbetsmiljöinspektioner som utfört minskat . Arbetsmiljöinspektionerna ska inriktas mot de arbetsplatser som har den sämsta arbetsmiljön. I s.k. inspektionsmeddelanden anger verket vilka åtgärder arbetsgivarna ska vidta för att förbättra arbetsmiljön. Antalet inspektioner som leder till att inspektionsmeddelanden utfärdas har också minskat. resulterade fyra av tio inspektioner i att verket utfärdade inspektionsmeddelanden. Jämställdheten inom riksdagsförvaltningen och revisorer beslutade på förslag av arbetsmarknadsutskottet att granska hur jämställdhetsarbetet bedrivs inom och riksdagsförvaltningen. Granskningen inriktas på att ge en samlad bild av de åtgärder och riksdagsförvaltningen vidtagit för att öka jämställdheten vid de båda arbetsplatserna. Bakgrunden till granskningen är skärpningen av jämställdhetslagen 2001 som innebar att arbetsgivarens ansvar att vidta aktiva åtgärder för att främja jämställdheten på arbetsplatsen förtydligades. En förstudie presenterades . En rapport kommer att presenteras . Problem och aktörer i järnvägstrafiken revisorer har genomfört en förstudie om förseningar i tågtrafiken. Förslag till granskning kom från riksdagsledamoten . Därtill fanns ett förslag från revisorernas kansli om en granskning av SJ:s, och regeringens ansvar för förseningarna i järnvägstrafiken. Punktlighet är en av de viktigaste förutsättningarna för att järnvägstrafiken ska attrahera resenärer och godstransporter. kom av persontågen och av godstågen fram till slutstationen minst . Andelen sena tåg var ungefär densamma . Till detta kommer inställda tåg, som inte ingår i förseningsstatistiken. Statistik visar att punktligheten varierar mellan olika sträckor. I förstudien redovisas översiktligt vad de senaste årens utredningar om järnvägstrafiken kommit fram till samt vilka frågor pågående utredningar avser att ta upp. Genomgången av gjorda och pågående utredningar visar att förseningsproblematiken bör granskas ytterligare. Revisorerna beslutade därför om en fortsatt granskning av järnvägstrafiken med inriktning på förseningsproblematiken. I granskningen ska frågan varför vissa sträckor är mer drabbade av förseningar än andra behandlas, liksom vad som faktiskt görs för att förbättra punktligheten och vilka hinder som operatörer och möter i sitt arbete med att förbättra punktligheten. En granskningsrapport väntas vara klar . Efter förslag från socialförsäkringsutskottet beslutade revisorerna att inleda en granskning av verksamhet. huvudsakliga uppdrag är att verka för att de integrationspolitiska målen om lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter införlivas i den generella politiken. Granskningen kommer dels att inrikta sig på insatser för att påverka andra, dels på verkets roll som kunskapsorganisation. Det innebär granskning och analys av verkets förmedling av statsbidrag till organisationer och projekt, verkets uppföljning av kommunernas introduktionsverksamhet, verkets kontakter med sina primära målgrupper (kommuner, myndigheter, , m.fl.). En rapport kommer att presenteras . Assistansersättningen - statens och kommunernas gemensamma finansieringsansvar revisorer beslutade att på eget initiativ inleda en granskning av den statliga assistansersättningen till funktionshindrade. Bakgrunden är de senaste årens kraftigt ökade kostnader för assistansersättning. I förstudien identifieras en rad problem med assistansersättningen. De administrativa rutinerna beskrivs som tungrodda, resurskrävande och tidsödande. Det delade finansieringsansvaret mellan kommunerna och uppges leda till ökade administrationskostnader. Därtill finns möjligheter att övervältra kostnader för assistans mellan kommunerna, staten. landstingen och privata företag som anordnar assistans. I förstudien konstaterades också att det råder osäkerhet kring avgränsningar gentemot andra stöd och socialförsäkringsförmåner avsedda för funktionshindrade. Granskningen planeras vara klar . Granskningen är en uppföljning av revisorernas rekommendationer från en granskning av kommittéväsendet som avslutades (förslag 1997/98:RR3). Då konstaterade revisorerna flera problem med kommittéväsendets arbetsvillkor och arbetsformer. Problemen som hängde ihop med förändrade förutsättningar för regeringens och kommittéväsendets arbete kunde hänföras till bl.a. utredningstiden, uppdragets formulering och kommittéernas sammansättning. ställde sig bakom de rekommendationer som revisorerna lämnade för att komma till rätta med problemen (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:296). För att spåra eventuella förändringar sedan föregående granskning genomförs nu en kartläggning och analys av utredningstiden, utredningsuppdragets formulering och kommittéernas sammansättning. Resultatet av denna kartläggning och analys diskuteras med företrädare för Statsrådsberedningen samt några företrädare för kommittéväsendets avnämare. I denna granskning studeras även betydelsen av de förändringar som regeringen har genomfört i det administrativa stödet till kommittéerna. En rapport beräknas bli klar . Uppföljning av förslag till , fordonskontrollen och trafiksäkerheten Förslag 2000/01:RR9 revisorer har på eget initiativ granskat AB . Granskningen har omfattat hur bolaget följer upp verksamhetens effektivitet, ägarnas styrning av bolaget samt hur bolaget avgränsar sin konkurrensutsatta verksamhet från den övriga. Revisorerna lämnade sina förslag till . behandlade revisorernas förslag . Utskottet instämde helt i revisorernas förslag om AB verksamhet och effektivitet och delvis i revisorernas förslag angående avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten, ägarnas styrning av bolaget samt vad revisorerna föreslagit om flygande inspektioner. behandlade trafikutskottet åter frågor om . Utskottet konstaterade bl.a. att AB strävar efter att koncentrera sig på kärnverksamheten bl.a. genom avyttring och avveckling av dotterföretag. I betänkandet (bet. 2001/02:TU9) avslogs motioner om ökad tillgänglighet till och om samordningen av flygande inspektioner med hänvisning till pågående utvecklingsarbete inom och att en översyn av systemet för flygande inspektioner pågick inom . behandlade utskottet regeringens proposition 2002/03:130 Fordonslag m.m. Regeringens förslag innebar en omstrukturering av regelverket om kontroll av fordon m.m. I lagförslaget förtydligas bl.a. SWEDAC:s roll som tillsynsansvarig för besiktningsorganen. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:TU13, rskr. 2001/02:280). Förslag 2000/01:RR10 Granskningen var inriktad på högskolans grundutbildning och berörde främst hur 1990-talets förändringar i högskolesektorn har påverkat kvalitet och effektivitet samt regeringens och roll och insatser. Revisorernas förslag lämnades till . behandlade revisorernas förslag (bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98, 99 och 100). avslog revisorernas samtliga förslag med hänvisning till pågående arbeten inom eller på . beslutade i enlighet med utskottets förslag. Inom uppges främst den del av granskningen som avsåg verkets egen roll ha varit ett stöd för verkets strävan att renodla sin verksamhet. Verket har således stärkt sin tillsyn, uppföljning och utvärdering samt tonat ned sitt utvecklingsarbete. Enligt uppgifter från såväl som utbildningsutskottets kansli har i övrigt inga väsentliga förändringar inträffat vad gäller de förhållanden som revisorerna lyfte fram och kritiserade i sin granskning. Budgetpropositionen innehåller inte heller någon redovisning av detta slag. Nya vägar till vägar och järnvägar? Förslag 2000/01:RR11 revisorer har på eget initiativ granskat väg- och järnvägsinvesteringar som helt eller delvis finansieras på annat sätt än med anslag över statsbudgeten. Revisorernas förslag lämnades till . Revisorerna föreslog att regeringen utvecklar underlaget inför investeringar som finansieras på annat sätt än över statsbudgeten. Revisorerna föreslog också att regeringen skulle se över planeringsprocessen för investeringar i vägar och järnvägar så att alla statliga investeringar hanteras inom samma planeringsprocess. Revisorernas förslag behandlades av trafikutskottet . Utskottet instämde i stort i samtliga förslag. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2000/01:TU16, rskr. 2000/01:286). behandlade trafikutskottet regeringens proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. I propositionen behandlades inriktningsplaneringen för de transportpolitiska satsningarna för . Den totala planeringsramen för perioden skulle enligt propositionen uppgå till , varav 23 miljarder skulle finansieras med lån och övrigt med anslag. Regeringen behandlade i propositionen hur beslutsunderlaget för kommande investeringar behöver utvecklas för att samhällsekonomisk lönsamhet ska kunna vara vägledande för prioriteringen av olika åtgärder. Regeringen framförde vidare att en oberoende granskning borde göras av och planeringsunderlag för . beslutade i enlighet med regeringens förslag i dessa delar (bet. 2001/02:TU02, rskr. 2001/02:126). Regeringen beslutade att ge i uppdrag till , , de regionala självstyrelseorganen i , , och samt länsstyrelserna i övriga län att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen i enlighet med den inriktning beslutat. Förslagen till sådana planer ska lämnas . fick också och i uppdrag att ta fram en bedömning av utvecklingen inom respektive sektor under den aktuella planeringsperioden. Dessa underlag ska ingå i underlaget för och planering. Svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad Förslag 2000/01:RR12 revisorer har granskat hur svenskundervisningen för invandrare (sfi) och integrationen av invandrare på arbetsmarknaden fungerar. Revisorernas förslag lämnades till . Revisorerna föreslog att en utredning tillsätts för att förändra sfi. Revisorerna föreslog också att prioriteringen av utländska medborgare inom arbetsmarknadspolitiken skulle ses över. Regeringen skulle också ta initiativ till att utbildning i svenska i ökad grad skulle kunna erbjudas inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Revisorernas förslag behandlades delvis av utbildningsutskottet (bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:230). Utskottet ansåg att det uppdrag som regeringen avsåg att lämna till när det gäller kursplaner för sfi i huvudsak tillgodoser syftena med revisorernas förslag. Revisorernas förslag behandlades delvis av socialutskottet (bet. 2001/02:SoU5, rskr. 2001/02:144-145). Utskottet biföll revisorernas förslag om en översyn av språkutbildningen av utländsk vårdpersonal. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Revisorernas förslag behandlades i övrigt av arbetsmarknadsutskottet (bet. 2001/02:AU5, rskr. 2001/02:216-217). Utskottet ansåg att regeringen skulle se över vilka begrepp som används när det gäller personer med utländsk bakgrund. Utskottet avstyrkte däremot förslaget om utbildning i svenska inom arbetsmarknadspolitiken med hänvisning till att frågan övervägdes inom . beslutade i enlighet med utskottets förslag. Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utvärdera insatserna för integration av invandrare på arbetsmarknaden. Uppdraget skulle avrapporteras . Regeringen beslutade tillsätta en utredare för att pröva hur sfi kan förnyas. Utredningen ska redovisas . Utgångspunkt för utredningen är att utbildningen i svenska ska kunna ske parallellt med t.ex. arbete och praktik. Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program ändrades . Efter ändringen kan svenskundervisning omfattas av förordningen. Regeringen har vidare i budgetpropositionen tagit upp frågan om vilka begrepp som används för personer med utländsk bakgrund. Bland annat skriver regeringen att det inom pågår arbete med tillämpningsföreskrifter för den införda lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I lagen och förordningen (2002:623) med samma namn föreskrivs vilka personuppgifter bl.a. avseende medborgarskap och födelseland som arbetsförmedlingen får behandla. Förslag 2000/01:RR13 revisorer granskade och upphandling av konsulter. I granskningen framkom att rutiner för upphandling av konsulter var bristfälliga och att lagen om offentlig upphandling inte alltid följdes. revisorer lämnade flera förslag på åtgärder i syfte att förbättra upphandlingsverksamheten. Revisorerna föreslog också att regeringen skulle återkomma till med en redogörelse för vilka åtgärder som man hade vidtagit på upphandlingsområdet. Revisorernas förslag behandlades av (bet. 2001/02:KU2). Vid en utfrågning som utskottet höll med en företrädare för framkom att redan hade vidtagit flera åtgärder på upphandlingsområdet med anledning av revisorernas rapport. ansåg dock att det var viktigt med en fortsättning på förbättringsarbetet och att en utgångspunkt för detta borde vara de förslag som revisorerna hade lämnat. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:16). En motion väcktes med anledning av revisorernas förslag. Motionen avstyrktes av utskottet. I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 1) redogör regeringen för de åtgärder som man har vidtagit för att förbättra upphandlingen vid . I enlighet med revisorernas förslag har man bl.a. gjort insatser för att få bättre överblick och kunskap om upphandlingen. Förvaltningsavdelningens upphandlingssektion har utökats med tre årsarbetskrafter, och en särskild stödfunktion för departementen har inrättats. Ett förslag om att ändra föreskrifter för upphandling så att departementen blir skyldiga att samråda med förvaltningsavdelningen vid samtliga upphandlingar över tröskelvärdet (även sådana som omfattas av sekretess) var under beredning i . Bristerna i upphandling av konsulttjänster i samband med den planerade sammanslagningen av , som revisorer uppmärksammade i granskningen, föranledde också två anmälningar till .