frsrdg · GQ04RS1 · 2003-01-01 00:00:00 — Sådan fråga besvaras skriftligen. En skriftlig fråga får vara försedd med en kort inledande förklaring. Talmannen beslutar att en skriftlig fråga får framställas. Om talmannen anser att en skriftlig fråga strider mot grundlag eller denna lag, skall han eller hon vägra tillstånd till att frågan framställs och ange skäl för detta beslut. Om kammaren ändå begär att frågan skall få framställas skall talmannen hänvisa saken till för avgörande. Talmannen får inte vägra tillstånd till frågan om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. En skriftlig fråga besvaras skriftligen av ett statsråd. 6.4.1 Skriftlig fråga inges till kammarkansliet. Den skall vara egenhändigt undertecknad av den ledamot som framställer frågan. Talmannen låter utan dröjsmål statsrådet få del av frågan och anmäler den vid närmast följande sammanträde med kammaren. Skriftligt svar inlämnas till kammarkansliet som överlämnar svaret till den ledamot som ställt frågan. De skriftliga frågor som ingetts senast besvaras senast i följande vecka. Under längre uppehåll i kammarens arbete än en månad får talmannen besluta att svar lämnas efter det att frågan framställts. Sådant beslut meddelas efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna. Om svar inte lämnas skall statsrådet meddela kammarkansliet när frågan kom mer att besvaras eller att den inte kommer att besvaras. En skriftlig fråga ges in till kammarkansliet. Den skall vara egenhändigt undertecknad av den ledamot som framställer frågan. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att frågan skall eller inte skall få framställas. Om talmannen har medgett att frågan får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av frågan. Det skriftliga svaret lämnas till kammarkansliet som överlämnar svaret till den ledamot som ställt frågan. De skriftliga frågor som getts in senast besvaras senast i följande vecka. Under längre uppehåll i kammarens arbete än en månad får talmannen besluta att svaren lämnas efter det att frågorna framställts. Talmannen fattar sitt beslut efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna. Om ett svar inte lämnas , skall statsrådet meddela kammarkansliet när frågan kommer att besvaras eller att den inte kommer att besvaras. 6.4.2 Framställd fråga för skriftligt svar liksom statsråds svar på sådan fråga skall redovisas i protokoll. Skriftliga frågor liksom statsrådens svar på frågorna skall redovisas i protokoll. Gemensamma bestämmelser om val inom Föreskrifternas tillämpningsområde 1 § Bestämmelserna i 2-12 §§ gäller val som ankommer på kammaren. Bestämmelserna i 2 § första stycket, 6 §, 8-10 §§ och 12 § andra stycket skall tillämpas endast i den mån ej föreskriver annat. Bestämmelserna i 2-12 §§ gäller val som förrättas av kammaren och bestämmelserna i 13 och 14 §§ val inom ett utskott eller ett annat riksdagsorgan som helt eller delvis väljs av kammaren. Utöver de val som kammaren förrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skall den bland ledamöter företaga val av 20 ledamöter i svenska delegation, 6 ledamöter i svenska delegation, 8 ledamöter i den svenska delegationen till i konferensen om säkerhet och samarbete i . svenska delegation väljs för . svenska delegation väljs för tiden från året efter det att val till ägt rum till motsvarande tidpunkt efter nästa val. Den svenska delegationen till i konferensen om säker het och samarbete i väljs för valperiod. Ledamot eller suppleant av svenska delegation som lämnat i samband med riksdagsval får kvarstå som ledamot av delegationen under den återstående delen av delegationens mandatperiod. Kammaren skall också välja styrelsen för Stiftelsen i enlighet med 3 § i stiftelsens stadgar (RFS 1988:1). Valberedningen 2 § beredes av en inom utsedd valberedning. Valberedningen utses vid första sammanträdet med kammaren under valperiod för tiden till valperiodens slut. Varje partigrupp, vilken motsvarar parti som vid valet till har fått av rösterna i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan samma partigrupper. Ledamöterna tillsättes med tillämpning av det förfarande som angives i 12 § första stycket. Om inte föreskriver annat, skall val som förrättas av kammaren beredas av en särskild valberedning, utsedd inom . Valberedningen utses vid första sammanträdet med kammaren under valperiod för tiden till valperiodens slut. Varje partigrupp, vilken motsvarar parti som vid valet till har fått av rösterna i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan samma partigrupper. Ledamöterna tillsätts med tillämpning av det förfarande som anges i 12 § första stycket. 7.2.1 Talmannen fastställer för varje partigrupp det antal ledamöter, som partigruppen skall tillsätta i valberedningen. Därvid skall han vid den proportionella fördelningen tillämpa den beräkningsgrund som angives i 4 § andra stycket. Talmannen fastställer för varje partigrupp det antal ledamöter som partigruppen skall tillsätta i valberedningen. Vid den proportionella fördelningen tillämpas den beräkningsgrund som anges i 4 § tredje stycket. 7.2.2 Valberedningen bereder alla val som förrättas av kammaren utom val av riksföreståndare, vice riksföreståndare, person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän, kammarsekreterare, Riksda gens ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän samt val till . Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelse 8.10.2 och i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelse 8.4.1. Valberedningen bereder inte val av riksföreståndare, vice riksföreståndare, person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän, kammarsekreterare, ombudsmän och ställföreträdan de ombudsmän samt val till . Föreskrifter om beredning av val finns i fråga om ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän i tilläggsbestämmelsen 8.10.2 och i fråga om ledamöter i i tilläggsbestämmelsen 8.4.1. 7.2.3 Valberedningen håller på kallelse av talmannen sitt första sammanträde som den utses. Därefter sammanträder beredningen på kallelse av ordföranden. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § första stycket första och andra meningarna samt tilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och 4.11.2-4 tillämpas också på valberedningen. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § första stycket första meningen och andra stycket samt tilläggsbestämmelserna 4.12.1 andra stycket och 4.12.2-4 tillämpas också på valberedningen. Val med acklamation 3 § Framlägges vid val som avser två eller flera personer en gemensam lista, som upptager namn på så många personer som valet avser, och har listan godkänts av alla i valberedningens sammanträde deltagande ledamöter eller av alla utom en, skall talmannen ställa proposition på godkännande av listan och förklara de på denna upptagna personerna valda. Val med slutna sedlar skall dock förrättas, om det begäres av minst så många riksdagsledamöter, som motsvarar det tal vilket erhålles, om samtliga röstberättigade ledamöters antal delas med antalet av de personer valet avser, ökat med ett. Detta val skall äga rum vid ett följande sammanträde. Följer av särskild bestämmelse att innehavare av visst uppdrag skall väljas för sig, skall valet förrättas med acklamation. Om ledamot begär det, skall valet dock förrättas med slutna sedlar. Föreligger enhälligt förslag från valberedningen, skall i sådant fall valet äga rum först vid ett följande sammanträde. Vid val som avser två eller flera personer får valberedningen lägga fram en gemensam lista. Listan skall innehålla namn på så många personer som valet avser och skall godkännas av alla ledamöter som har deltagit i valberedningens sammanträde eller av alla utom en. Talmannen skall ställa proposition på godkännande av den gemensamma listan och, vid bifall, förklara de på listan upptagna personerna valda. Val med slutna sedlar skall dock förrättas, om det begärs av minst så många riksdagsledamöter som motsvarar den kvot som man får, om samtliga röstberättigade ledamöters antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmaste högre hela tal. Detta val skall äga rum vid ett följande sammanträde. Om det föreskrivs att en innehavare av ett visst uppdrag skall väljas för sig, skall valet förrättas med acklamation. Om någon ledamot begär det, skall valet dock förrättas med slutna sedlar. Om valberedningen har lagt fram ett enhälligt förslag, skall valet med slutna sedlar äga rum först vid ett följande sammanträde. Val med slutna sedlar 4 § förrättas med slutna sedlar, om ej annat följer av 3 § eller annan huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Skall två eller flera personer utses genom val med slutna sedlar, fördelas platserna proportionellt mellan partier. Med parti avses därvid varje grupp av riksdagsledamöter som vid valet uppträder under särskild beteckning. Platserna fördelas mellan partier genom att de en efter en tilldelas det parti som för varje gång visar det största jämförelsetalet. Jämförelsetalet är lika med partiets röstetal, så länge ingen plats har tilldelats partiet, och erhålles därefter genom att partiets röstetal delas med det tal som motsvarar antalet platser som redan har tilldelats partiet, ökat med ett. Vid lika jämförelsetal skiljes genom lottning. förrättas med slutna sedlar, om inte annat följer av 3 § eller av annan huvudbestämmelse i denna lag. Om två eller flera personer skall utses genom val med slutna sedlar, fördelas platserna proportionellt mellan varje gruppering av riksdagsledamöter som vid valet uppträder under särskild beteckning. Platserna fördelas mellan grupperingar genom att en i taget tilldelas den gruppering som för varje gång får det högsta jämförelsetalet. Jämförelsetalet är lika med grupperingens röstetal, så länge grupperingen inte har tilldelats någon plats. Därefter beräknas jämförelsetalet genom att grupperingens röstetal delas med det antal platser som grupperingen har tilldelats, ökat med 1. Vid lika jämförelsetal skall avgörandet ske genom lottning. Om bara en person skall utses, är den vald som har fått flest röster. Vid lika röstetal skall valet avgöras genom lottning. 7.4.1 Valsedlarna skall vara lika till storlek, material och färg. Valsedel skall vara enkel, sluten och omärkt. Den får innehålla uppgift om det val för vilket den gäller. Valsedel är ogiltig om den är försedd med kännetecken som uppenbarligen har blivit anbragt på valsedeln med avsikt eller om den saknar giltigt kandidatnamn. Har ledamot i ett val lämnat mer än en valsedel, är valsedlarna ogiltiga. innehåll, skall dock en valsedel betraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedel skall anses obefintligt om kandidaten ej är valbar, namnet är överstruket eller det ej framgår klart vem som avses. Valsedlarna skall vara enkla, slutna och omärkta samt lika till storlek, material och färg. De får innehålla uppgift om det val för vilket de gäller. En valsedel är ogiltig om den är försedd med något kännetecken som uppenbarligen har blivit anbragt på valsedeln med avsikt. Om en ledamot i ett val har lämnat mer än en valsedel, är valsedlarna ogiltiga. Om sedlarna har samma innehåll, skall dock en av valsedlarna betraktas som giltig vid sammanräkningen. 7.4.2 Vid proportionellt val användes valsedlar, på vilka före namnen har satts ut partibeteckning (partinamn eller annan beteckning i ord för viss grupp av riksdagsledamöter eller för viss meningsriktning). Namnen föres upp i en följd under varandra. Valsedel är ogiltig om den saknar partibeteckning eller upptager mer än en partibeteckning. Namn på valsedel skall anses obefintligt, om ordningen mellan namnet och annat namn ej framgår klart. De platser som har tilldelats ett parti besättes så att partiets första plats tillerkännes den vars namn står främst i ordningen inom partiet, partiets andra plats den som bär det andra namnet i ordningen och så vidare enligt samma grund. När ordningen mellan namn på ett partis valsedlar skall bestämmas, äger 20 kap. 4 § vallagen (1997:157) motsvarande tillämpning. Vid proportionellt val skall det på valsedeln finnas en beteckning i ord för en viss gruppering av riksdagsledamöter. Efter denna beteckning förs namnen upp i en följd under varandra. En valsedel är ogiltig om den saknar beteckning för en gruppering av riksdagsledamöter, den innehåller mer än en beteckning, eller den saknar namn på en valbar kandidat. Ett namn på en valsedel skall anses obefintligt om kandidaten inte är valbar, namnet är överstruket, det inte klart framgår vem som avses, eller ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Ordningsföljden mellan kandidatnamnen inom varje gruppering av riksdagsledamöter skall bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden enligt 20 kap. 4 § vallagen (1997:157). Om flera kandidater får lika stora jämförelsetal, skall valet avgöras genom lottning. 7.4.3 Vid val av en person med slutna sedlar får valsedel ej upptaga partibeteckning. Innehåller valsedel två eller flera kandidatnamn, är den ogiltig. Vid lika röstetal skiljes genom lottning. Vid val av en person skall det på valsedeln finnas ett kandidatnamn. En valsedel är ogiltig om den innehåller två eller flera kandidatnamn, namnet på en kandidat som inte är valbar, eller beteckning på en gruppering av riksdagsledamöter. 7.4.4 Vid val med slutna sedlar anmodar talmannen fem ledamöter att taga plats vid talmansbordet. Av dessa skall tre biträda när valsedlarna öppnas och granskas och två föra anteckningar över valet. Upprop verkställes i samma ordning som enligt tilläggsbestämmelse 5.5.2. När ledamot ropas upp, skall han gå fram till talmansbordet och lämna sin valsedel till talmannen. Sedan samtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och antecknats av kammarsekreteraren och de två ledamöterna, jämföres anteckningarna över valet. Talmannen meddelar resultatet av valet, så snart detta har fastställts. Vid val med slutna sedlar uppmanar talmannen fem ledamöter att ta plats vid talmansbordet. Av dessa skall tre biträda när valsedlarna öppnas och granskas och två föra anteckningar över valet. Ledamöterna ropas upp i den ordning som anges i tilläggsbestämmelse 5.6.2. När en ledamot ropas upp, skall han eller hon gå fram till talmansbordet och lämna sin valsedel till talmannen. Sedan samtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och antecknats av kammarsekreteraren och de två ledamöterna, jämförs anteckningarna över valet. Talmannen fastställer resultatet av valet och tillkännager det för kammaren. 7.4.5 Skall två eller flera val med slutna sedlar förrättas, får talmannen, såvida ledamot icke yrkar annat, bestämma att valsedlarna skall avlämnas i samtliga val, innan sammanräkning företages i något av valen. Om två eller flera val med slutna sedlar skall förrättas, får talmannen, om inte en ledamot yrkar annat, bestämma att valsedlarna skall lämnas i samtliga val, innan sammanräkning görs i något av valen. Överklagande av val med slutna sedlar 5 § Val med slutna sedlar får överklagas hos valprövningsnämnd. Valet skall gälla utan hinder av att det har överklagats. Val med slutna sedlar får överklagas av en riksdagsledamot hos . Valet gäller även om det har överklagats. 7.5.1 Besvär över val som sägs i 5 § ställes till valprövningsnämnden. Besvärshandlingen skall ges in till kammarkansliet från den dag då resultatet av valet meddelades i kammaren. Så snart besvärstiden har gått ut, skall talmannen vid sammanträde med kammaren tillkännagiva samtliga besvär som har anförts. Talmannen skall härvid angiva inom vilken förklaring över besvären skall ha kommit in till valprövningsnämnden. När förklaringstiden har gått ut skall talmannen genast sända besvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Talmannen bör därjämte skyndsamt inkomma till valprövningsnämnden med yttrande över besvären. Skrivelse med överklagande ställs till . Skrivelsen skall ha kommit in till kammarkansliet från den dag då resultatet av valet meddelades i kammaren. Så snart tiden för överklagande har gått ut, skall talmannen vid sammanträde med kammaren tillkännage samtliga överklaganden som har kommit in. Talmannen skall bestämma den tid inom vilken förklaring över överklagandena skall ha kommit in till . När förklaringstiden har gått ut, skall talmannen genast sända skrivelserna med överklaganden till . Talmannen bör dessutom skyndsamt till ge in yttrande över överklagandena. 7.5.2 Har vid valet föreskrift i 4 § eller i tilläggsbestämmelserna 7.4.1-5 blivit åsidosatt och är det ej osannolikt att felet har inverkat på valutgången, skall valprövningsnämnden undanröja valet och förordna om omval. Kan felet avhjälpas genom förnyad sammanräkning eller annan sådan mindre ingripande åtgärd, skall valprövningsnämnden dock i stället uppdraga åt talmannen att vidtaga erforderlig rättelse. skall vid prövningen av ett överklagande upphäva ett val och förordna om omval, om en föreskrift i 4 § eller i tilläggsbestämmelserna 7.4.1-5 har blivit åsidosatt vid valet. Ett omval skall dock förordnas bara om det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Om felet kan avhjälpas genom förnyad sammanräkning eller annan sådan mindre ingripande åtgärd, skall dock i stället uppdra åt talmannen att vidta denna rättelse. 7.5.3 Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras under betryggande säkerhet till dess att valet har vunnit laga kraft. Valens tidpunkt och giltighet 6 § , som enligt vad som är särskilt föreskrivet avser tid motsvarande valperiod, skall förrättas efter valperiodens början och gälla till dess att förrättar nytt val under nästa valperiod. Om inte föreskriver annat, skall val som avser tid motsva rande valperiod förrättas efter valperiodens början och gälla till dess att förrättar nytt val under nästa valperiod. Omval 7 § Har ny ledamot tagit plats i med anledning av att utgången av val till har blivit ändrad efter överklagande, skall val som har förrättat göras om, såvida det begäres av minst tio riksdagsledamöter. Har en ny ledamot tagit plats i med anledning av att utgången av val till har blivit ändrad efter ett överklagande, skall val som har förrättat göras om, om det begärs av minst tio riksdagsledamöter. Suppleantval 8 § Skall två eller flera väljas, utses tillika suppleanter till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna. Vad som är föreskrivet om dessa äger motsvarande tillämpning i fråga om suppleanterna. Ersättare som har kallats till tjänstgöring får utan hinder av vad som har beslutats om antalet suppleanter i utskott utses till suppleant i utskott som den ledige riksdagsledamoten tillhör. Om inte föreskriver annat, skall vid val som avser två eller flera personer också suppleanter utses till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna. Vad som är föreskrivet om valet av dessa tillämpas även på suppleanterna. Sedan har förrättat val till ett organ och därvid utsett suppleanter, får den besluta om en förändring av antalet suppleanter i organet, så länge det inte underskrider antalet ordinarie ledamöter. Utan att antalet suppleanter i utskottet utökas får ersättare som har kallats till tjänstgöring utses till suppleant i ett utskott som den lediga riksdagsledamoten tillhör. Då tillämpas det förfarande som anges i 12 § första stycket. 7.8.1 Sedan har förrättat val till organ och därvid utsett suppleanter med stöd av 8 §, kan den besluta att öka antalet suppleanter i organet. Suppleantval som föranledes härav skall förrättas så snart det kan ske. En fråga om ett större antal suppleanter än som ursprungligen valts bereds av valberedningen. Suppleantval som föranleds av en utökning av antalet suppleanter skall förrättas så snart det kan ske. 7.8.2 Om annat icke föreskrives eller särskilt beslutas, skall suppleanter utses till samma antal som de ordinarie ledamöterna. Om inte annat föreskrivs eller särskilt beslutas, skall suppleanter utses till samma antal som de ordinarie ledamöterna. Föreskrifter om suppleantval finns för riksdagsstyrelsen i tilläggsbestämmelsen 1.5.2, för i 8 kap. 4 §, för i 8 kap. 7 § och för krigsdelegationen i 8 kap. 12 §. Suppleanternas tjänstgöring 9 § Är av vald ledamot i ett organ frånvarande, intages hans plats, om det kan ske, av suppleant som hör till samma partigrupp. I övrigt gäller att suppleanterna har företräde i den ordning i vilken de har valts eller, om valet har förrättats med gemensam lista, i den ordning i vilken de har förts upp på listan. Om inte föreskriver annat, skall en frånvarande ledamots plats i ett organ intas av en suppleant som hör till samma partigrupp. Om detta inte kan ske, gäller att suppleanterna har företräde i den ordning i vilken de har valts eller, om valet har förrättats med gemensam lista, i den ordning i vilken de har förts upp på listan. Ledamot eller suppleant som har fått plats från två eller flera grupper anses vald för den grupp, från vilken plats först har tilldelats honom. Obehörighet 10 § Är till ett uppdrag endast den valbar som tillhör och lämnar den valde eller utses han till talman eller till statsråd, skall han avgå från uppdraget. Om inte föreskriver annat, skall den som är vald av kammaren till ett uppdrag, för vilket det krävs ledamotskap av , avgå från uppdraget, om han eller hon lämnar eller utses till talman eller till statsråd. Föreskrifter om behörighet att ingå i olika organ finns för talmannen i 10 kap. 7 § regeringsformen, i 1 kap. 5 § och 8 kap. 12 § i denna lag, för riks dagsledamot som också är statsråd i 8 kap. 12 § i denna lag samt för avgången riksdagsledamot i tilläggsbestämmelsen 8.5.2 i denna lag. Skyldighet att åta sig uppdrag 11 § Den som har utsetts till uppdrag genom val av får ej undandraga sig uppdraget utan att medgiver det. Den som har utsetts till ett uppdrag genom val av får inte undandra sig uppdraget utan att medger det. Efterträdare 12 § Lämnar den som har valts till ett organ sitt uppdrag och avsåg det val genom vilket uppdraget tillsattes vid mandatperiodens början två eller flera personer, skall den partigrupp eller de partigrupper, som han var vald för, till talmannen anmäla en efterträdare. Talmannen förklarar den anmälde vald. Göres ej sådan anmälan eller anmäles mer än en person, utser talmannen efterträdare. Är i annat fall än som avses i första stycket plats ledig , anställes kompletteringsval för den återstående tiden med tillämpning av vad som gäller i allmänhet. Ersättare som har kallats till tjänstgöring får med tillämpning av det förfarande som angives i första stycket utses till suppleant i utskott som den ledige riksdagsledamoten tillhör. Om någon som har valts till ett organ, som vid mandatperiodens början tillsattes genom val av två eller flera personer, lämnar sitt uppdrag , skall den eller de partigrupper som han eller hon var vald för, till talmannen anmäla en efterträdare. Talmannen förklarar den anmälda efterträdaren vald. Om en sådan anmälan inte görs eller om mer än en person anmäls, utser talmannen en efterträdare. Om en plats blir ledig och det ursprungliga valet avsåg endast en person, tillämpas för kompletteringsvalet för den återstående tiden samma förfarande som vid det ursprungliga valet. Föreskrifterna i denna bestämmelse gäller om inte föreskriver annat. Ordförandeval 13 § Organ, vars ledamöter helt eller delvis utses av kammaren, väljer inom sig ordförande och en eller flera vice ordförande, om ej annat är föreskrivet. Ett organ vars ledamöter helt eller delvis utses av kammaren väljer inom sig ordförande och en eller flera vice ordförande, om inte annat är föreskrivet. Föreskrifter om val av ordförande och vice ordförande finns för i 3 kap. 11 § regeringsformen och 8 kap. 2 § i denna lag, för i 8 kap. 4 § i denna lag, för revisorer i 8 kap. 11 § i denna lag och för i 9 kap. 5 § i denna lag.