frsrdg · GQ04RR9 · 2003-01-01 00:00:00 — Billinger, , 2000, Få dem att vilja - motivationsarbete inom tvångsvården av vuxna missbrukare, , , . Daleflod, , 1996, Är det möjligt att rehabilitera kriminella ungdomar? i Vård av ungdomar med sociala problem - en forskningsöversikt, red. Armelius, , m.fl., . , , 2001, Tvingad till vård - missbrukares syn på LVM, motivation och egna möjligheter, , , . , , 1996, Institutionella behandlingsformer vid missbruk. Kinnunen, Aarne, 1994, Den bristande motivationen, En litteraturstudie över tvångsvård av rusmedelsmissbrukare i de nordiska länderna, i Missbruk och tvångsvård, för alkohol- och drogforskning. Lehto, , 1994, Involuntary treatment of people with substance related problems in the Nordic countries, i Missbruk och tvångsvård, för alkohol- och drogforskning. , , 1996, Barnen mellan straff och behandling i Vård av ungdomar med sociala problem - en forskningsöversikt, red. Armelius, , m.fl., . , , 1998, Uppfostringsanstalten, Om tvång i föräldrars ställe, , . , och , , 1990, Forskningsanvändning i socialt arbete: konfliktstrategier och kontrollstrategier som makttekniker och styrformer i Forskning och socialt arbete, red. för ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård, slutrapport , dir. 1992:96. Regeringens proposition 1992/93:61, Om ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård. Regeringens proposition 1996/97:5, Forskning och samhälle. Regeringens proposition 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor. Regeringens proposition 2000/01:80, Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition 2001/02:91, Nationell narkotikahandlingsplan. revisorer, 1994, Tillsyn - innebörd och tillämpning, 1994/95:RR9. revisorer, 2002, , förstudie /02:11. Sallnäs, , 2000, Barnavårdens institutioner - framväxt, ideologi och struktur, , , . betänkande 1992/93:SoU10, Ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård. betänkande 2000/01:SoU18, Ny socialtjänstlag m.m. betänkande 2001/02:SoU15, Nationell narkotikahandlingsplan. SOU 1987:22, Missbrukarna, , Tvånget, Betänkande av socialberedningen. SOU 1992:18, Tvångsvård i - ansvar och innehåll, Betänkande av om tvångsinstitutioner inom . SOU 1993:35, Reaktion mot ungdomsbrott, Betänkande av . SOU 1996:29, Forskning och pengar, Slutbetänkande från . SOU 1998:128, Forskningspolitik, Slutbetänkande från av den svenska forskningspolitiken. SOU 2001:79, Bokslut över välfärden, Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. SOU 2002:14, Statlig tillsyn, granskning på medborgarnas uppdrag, Delbetänkande av tillsynsutredningen. , 2001, Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En evidensbaserad kunskapssammanställning. 1996, redaktion: Armelius, , , , , , , och , , Vård av ungdomar med sociala problem - en forskningsöversikt. 1997 a, Interna allmänna råd för verksamheten vid LVM-hemmen 1997:1, 1997 b, Interna allmänna råd för verksamheten vid LVU-hemmen 1997:2. 1997 c, Behandling av utsatta ungdomar - en lägesrapport, rapport 1997:9. 1998 a, Gerdner, , LVM-vårdens kvalitet enligt bedömning, rapport nr 1 1998. 1998 b, Behandling inom sluten ungdomsvård, rapport 1998:3. 2000 a, Gerdner, , Uppföljning av Lunden och Älvgården, Utfall och kvalitet inom , SiS följer upp och utvecklar 3/00. 2000 b, Tiden på och efter., SiS följer upp och utvecklar 00/5. 2001 a, 2001. 2001 b, Årsrapport 98.Ungdomar som skrivits in på särskilda ungdomshem - bakgrund, livssituation och behandlingsbehov, SiS följer upp och utvecklar 1/01. 2001 c, . Personer inskrivna vid LVM-institutioner - bakgrund, livssituation och vårdbehov. SiS följer upp och utvecklar 3/01. 2001 d, Uppföljning genom socialtjänstenkät, ungdom, SiS rapport 2001:3. 2002 aa, . Nyinskrivna ungdomar på särskilda ungdomshem 1999, SiS följer upp och utvecklar 1/02. 2002 a, Årsredovisning 2001. 2002 b, Verksamhetsplan . 2002 c, , , efteråt. Uppföljning vid Hornö LVM-hem, SiS rapport 2002:3. 2002 d, yttrande över betänkandet SOU 2002:14, diariefört hos : Ju2002/1250/F , 2002 e, pressmeddelande . , och , , 1996, Vård och behandling av unga alkohol- och narkotikamissbrukare i Vård av ungdomar med sociala problem - en forskningsöversikt, red. Armelius, , m.fl., . betänkande 1996/97:UbU3, Forskningspolitiken. betänkande 1999/2000:UbU3, Forskningsfrågor. , Bo, Sallnäs, , Kyhle , , 2001, Sammanbrott vid tonårsplaceringar - om ungdomar i fosterhem och på institution, . Socialtjänstlag (2001:453). Lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Lag (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Lag (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Socialtjänstförordning (2001:937). Förordning (1996:610) med instruktion för . Bilaga 1 Frågeformulär för granskning av behandlingsplaner i Inskrivningsdatum på avdelningen:. Finns beskrivning av den ungas problem, behov och förutsättningar? mål för behandlingen? (kryssa för ett eller två alternativ) Ja, gällande vistelsen på institutionen (t.ex. att eleven ska flytta till mer öppen avd., delta i aktiviteter under vistelsen, etc.). Ja, gällande den unga själv (förändring av elevensbeteende/kunskaper/attityder/relationer, etc.). Nej, det anges inga mål för behandlingen. tänkbara insatser för att uppnå målen? (kryssa för ett eller två alternativ) Ja, på en övergripande nivå (typ deltagande i behandlingsprogram utanatt ange vilket det är, individuella samtal, gruppsamtal). Ja, på en detaljerad nivå (typ deltagande i specifikt program eller specifik aktivitet, träna på något specifikt). Nej, det anges inga tänkbara insatser för att nå målen. hur uppföljning av målen ska ske? Ja Nej Delvis (för delar av målen) när uppföljning av målen ska ske? Ja Nej Delvis (för delar av målen) den ungas behov av undervisning? Ja Nej 11. hur behovet av undervisning ska tillgodoses? Ja Nej Delvis (för delar av behoven som angivits) 2.Institution och ev. behandlingsavdelning:. Inskrivningsdatum på avdelningen:. Finns beskrivning av klientens problem, behov och förutsättningar? mål för behandlingen? (kryssa för ett eller två alternativ) Ja, gällande vistelsen på institutionen (t.ex. upprätthålla drogfrihet, genomgå utredning, stabilisera hälsa, etc.) Ja, gällande tiden efter institutionsvistelsen (t.ex. att klienten ska bli motiverad för fortsatt behandling, för ett drogfritt liv, fortsätta behandling efter institutionsvistelsen, etc.) Nej, det anges inga mål för behandlingen. tänkbara insatser för att uppnå målen? (kryssa för ett eller två alternativ) Ja, på en övergripande nivå (erbjuda trygg miljö, delta i behandlingsprogram utan att ange vilket det är eller vilka insatser det innebär, upprätthålla drogfrihet, etc.) Ja, på en detaljerad nivå (delta i specifikt program t.ex. MAPS, 12-stegsprogrammet, motivationssamtal, etc.) Nej, det anges inga tänkbara insatser för att nå målen. hur uppföljning av målen ska ske? Ja Nej Delvis (för delar av målen) när uppföljning av målen ska ske? Ja Nej Delvis (för delar av målen) Bilaga 2 Enkät till chefer för om SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn Enkäten består av 16 frågor. in det svarsalternativ som passar bäst! På sista sidan finns utrymme för övriga kommentar kring SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn. Hur länge har du varit chef på den här institutionen? Hur är din kännedom om innehållet i forskningen som bedrivs i SiS regi? Mycket liten Ganska liten Varken god Ganska god Mycket god /liten Anser du att SiS forskning är inriktad på att utveckla metoder för behandlingsarbete? Ja, i mycket hög Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning grad/vet ej Anser du att SiS är bra på att sprida kunskap om forskningsresultat till institutionerna? Ja, mycket bra Ja, ganska bra Nej Ingen uppfattning /vet ej Motivera ditt svar: Hur skulle du önska att SiS gjorde för att sprida kunskap om forskningsresultat? Anser du att SiS forskning har bidragit till utveckling av behandlingsarbetet vid din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Hur har behandlingsarbetet förändrats genom forskningen? Ge exempel på rapport / konferens som bidragit till förändringen! Anser du att SiS har underlättat implementering av forskningsresultat till praktiskt behandlingsarbete på din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Hur har SiS underlättat implementering? Vilken betydelse anser du att SiS har haft för kompetensutveckling av personalen på din institution? Mycket stor Ganska stor Varken stor Ganska liten Ingen bet.bet. /liten bet. Ingen uppfattning/vet ej Motivera ditt svar: Anser du att SiS utbud av utbildningar tillfredsställer behoven på din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Motivera ditt svar: Om Ja, i viss grad/Nej: Vad anser du saknas? Utveckling och ledning av behandlingsarbete Anser du att SiS på något sätt bidragit till utveckling av behandlingsarbetet som bedrivs vid din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Hur har SiS bidragit till utveckling av behandlingsarbetet? Hur har behandlingsarbetet förändrats? Anser du att SiS har uttryckt en uppfattning om vilken/vilka metoder som bör användas inom ? (Generellt för LVU-vården, frågan gäller inte särskilt för din institution.) Ja Nej Ingen uppfattning/vet ej Vilken/vilka metoder? Anser du att SiS har klargjort riktlinjer för hur olika metoder (t.ex. kognitiv beteendeterapi eller annan metod) bör utformas i praktiken? Ja, till mycket stor del Ja, till viss del Nej Ingen uppfattning/vet ej För vilka metoder finns riktlinjer? Tror du att SiS känner till hur behandlingsarbetet är utformat vid din institution? Ja, till mycket Ja, till viss del Nej Ingen uppfattning stor del /vet ej Har SiS framfört synpunkter på hur behandlingsarbetet bör utformas vid din institution? Ja, Ja, vid enstaka tillfälle Nej Ingen uppfattning /vet ej Önskar du mer ledning från SiS gällande innehållet i behandlingsarbetet? Ja, mycket mer Ja, något mer Nej Ingen uppfattning ledning ledning /vet ej Motivera ditt svar: Har SiS följt upp hur ni åtgärdat påtalade brister efter tillsynsbesök? Ja, till mycket Ja, till viss Nej Ingen uppfattning del del /vet ej Hur har uppföljningen gått till? Anser du att SiS kontrollerar kvaliteten i behandlingsarbetet vid institutionerna? Ja, i mycket grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Motivera ditt svar: Är det något annat som rör SiS forskning, utvecklingsarbete eller tillsyn som du vill framföra? TACK FÖR DIN MEDVERKAN! Bilaga 3 Enkät till chefer för om SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn Enkäten består av 16 frågor. in det svarsalternativ som passar bäst! På sista sidan finns utrymme för övriga kommentar kring SiS forskning, utvecklingsarbete och tillsyn. Hur länge har du varit chef på den här institutionen? Hur är din kännedom om innehållet i forskningen som bedrivs i SiS regi? Mycket liten Ganska liten Varken god Ganska god Mycket god /liten Anser du att SiS forskning är inriktad på att utveckla metoder för motivationsarbete? Ja, i mycket hög Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning grad/vet ej Anser du att SiS är bra på att sprida kunskap om forskningsresultat till institutionerna? Ja, mycket bra Ja, ganska bra Nej Ingen uppfattning /vet ej Motivera ditt svar: Hur skulle du önska att SiS gjorde för att sprida kunskap om forskningsresultat? Anser du att SiS forskning har bidragit till utveckling av motivationsarbetet vid din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Hur har motivationsarbetet förändrats genom forskningen? Ge exempel på rapport / konferens som bidragit till förändringen! Anser du att SiS har underlättat implementering av forskningsresultat till praktiskt motivationsarbete på din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Hur har SiS underlättat implementering? Vilken betydelse anser du att SiS har haft för kompetensutveckling av personalen på din institution? Mycket stor Ganska stor Varken stor Ganska liten Ingen /liten bet. Ingen uppfattning/vet ej Motivera ditt svar: Anser du att SiS utbud av utbildningar tillfredsställer behoven på din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Motivera ditt svar: Om Ja, i viss grad/Nej: Vad anser du saknas? Utveckling och ledning av motivationsarbete Anser du att SiS på något sätt bidragit till utveckling av motivationsarbetet som bedrivs vid din institution? Ja, i mycket hög grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Hur har SiS bidragit till utveckling av motivationsarbetet? Hur har motivationsarbetet förändrats? Anser du att SiS har uttryckt en uppfattning om vilken/vilka metoder som bör användas inom ? (Generellt för LVM-vården, frågan gäller inte särskilt för din institution.) Ja Nej Ingen uppfattning/vet ej Vilken/vilka metoder? Anser du att SiS har klargjort riktlinjer för hur olika metoder (t.ex. motiverande intervjuteknik eller annan metod) bör utformas i praktiken? Ja, till mycket stor del Ja, till viss del Nej Ingen uppfattning/vet ej För vilka metoder finns riktlinjer? Tror du att SiS känner till hur motivationsarbetet är utformat vid din institution? Ja, till mycket Ja, till viss del Nej Ingen uppfattning stor del /vet ej Har SiS framfört synpunkter på hur motivationsarbetet bör utformas vid din institution? Ja, Ja, vid enstaka tillfälle Nej Ingen uppfattning /vet ej Önskar du mer ledning från SiS gällande innehållet i motivationsarbetet? Ja, mycket mer Ja, något mer Nej Ingen uppfattning ledning ledning /vet ej Motivera ditt svar: Har SiS följt upp hur ni åtgärdat påtalade brister efter tillsynsbesök? Ja, till mycket Ja, till viss Nej Ingen uppfattning del del /vet ej Hur har uppföljningen gått till? Anser du att SiS kontrollerar kvaliteten i motivationsarbetet vid institutionerna? Ja, i mycket grad Ja, i viss grad Nej Ingen uppfattning/vet ej Motivera ditt svar: Är det något annat som rör SiS forskning, utvecklingsarbete eller tillsyn som du vill framföra? TACK FÖR DIN MEDVERKAN! Sammanfattning av remissyttranden över rapport /03:1 Följande remissinstanser har yttrat sig: (), Justitiekanslern (), , (), (SiS), (), (), (juridiska institutionen), (), , , , kommun, , och i ett gemensamt yttrande, i samhället (), för alkoholmottagningar () och . Följande remissinstanser har inte yttrat sig: (), socialt arbete vid (), (), (), Stiftelsen och (). () hade gärna sett att revisorer i sin rapport i större utsträckning hade redovisat de berörda barnens och ungdomarnas uppfattning. vid anser att utredningsarbetet utförts på ett kvalificerat sätt. Professor och fil. vid institutionen har fortlöpande lämnat synpunkter på utredningsarbetet. Institutionen menar att rapporten förtjänstfullt har frilagt en rad centrala omständigheter med avgörande betydelse för verksamheten vid SiS och betraktar revisorernas slutsatser och förslag med tillfredsställelse. vid anser att granskningen även borde ha omfattat verksamheten enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU) och de intagnas rättssäkerhet. pekar på att rapporten inte har uppmärksammat FN:s konvention om barnets rättigheter. vid menar att rapporten understryker mycket som är av betydelse för utvecklingen av tvångsvården. Institutionen konstaterar att det är svårt att behandla de grupper som berörs av tvångsvården och menar att rapporten andas en ogrundad optimism. Institutionen anser att kognitiv beteendeterapi (KBT) och utvärdering ar självklart bör användas, men påpekar att sista ordet inte är sagt . Rapporten är rapp och lättläst, men ibland på gränsen till oreflekterad, enligt institutionen vid . Den ger emellertid en god sammanställning av kunskapsläge och verksamheter inom SiS hägn. anser att revisorerna lyft fram viktiga aspekter på tvångsvården för såväl ungdomar som vuxna. Förslagen bör kunna ligga till grund för utveckling av tvångsvården, menar staden. har med stor behållning tagit del av revisorernas rapport. Kommunstyrelsen anser att rapporten är gedigen och instämmer till fullo i de slutsatser och förslag som granskningen mynnat ut i. tillstyrker i hvudsak rapportens förslag, men efterlyser ett tydligare barnrättsperspektiv och en analys av berörda artiklar utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter i rapporten. ser positivt på att några av barnen och ungdomarna blev intervjuade av revisorerna men anser det märkligt att deras synpunkter inte finns med i rapporten. Översyn av utformningen av LVM I rapporten föreslår revisorerna att regeringen får i uppdrag att se över utformningen av lag (1988:890) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Enligt förslaget bör översynen ge besked om det vore lämpligt att begränsa tvångsvårdens mål till att bryta ett destruktivt missbruk och etablera kontakt mellan missbrukare och behandlingspersonal begränsa tvångsvårdens tidsmässiga omfattning. () har inte någon erinran mot att utformningen av lagstiftningen på detta område blir föremål för förnyad utredning. Det pågår dock en översyn av tillämpningen av LVM. JO framhåller att den pågående översynen innefattar överväganden om lagändring på flera punkter som är centrala ur rättssäkerhetssynpunkt. Enligt JO är det önskvärt att utredningens eventuella förslag i de delarna inte senareläggs på grund av nya omfattande utredningsuppgifter. Justitiekanslern har ingen erinran mot revisorernas förslag. anser att det finns skäl att se över LVM med utgångspunkt från revisorernas förslag till förändringar. anser dock att revisorernas synpunkter bör kunna bearbetas genom att den sittande utredningen med uppdrag att se över tillämpningen av LVM ges tilläggsdirektiv. (SiS) har inte funnit några belägg för att tiden är mogen för att lagstiftningsvis begränsa tvångsvårdens syfte eller tidsmässiga omfattning. Något dokumenterat stöd för att ett sådant förhållningssätt skulle öka möjligheterna för de människor som behöver tvångsvård att leva ett värdigt liv föreligger inte, enligt SiS uppfattning. Snarare synes en åtgärd som innebär en utmönstring av samtliga motivationsinsatser medföra att fler missbrukare blir föremål för vård enligt LVM vid ett än större antal tillfällen, skriver SiS. Vårdtidens längd är intimt förknippad med lagens ändamål, menar . Vid tillkomsten av lagen uttalade departementschefen att vårdtiden i högre utsträckning än tidigare borde utnyttjas för utslussning till andra vårdformer, vilket var det främsta motivet att förlänga vårdtiden , skriver SiS. Vid lagens tillkomst påpekades att det var utformningen av den långsiktiga eftervården på hemorten som är avgörande för vårdens resultat och att stora krav ställs på att socialnämnderna medverkar aktivt i vårdplaneringen. SiS anser att dessa uttalanden fortfarande har bärkraft. vid ställer sig bakom revisorernas förslag. vid instämmer i revisorernas förslag och framhåller att det är mycket viktigt. Tvångsvården är alltför omfattande och uppfyller i rådande läge inte de krav som man har rätt att ställa - att vara till gagn för den enskilde. Därför måste den omprövas, menar institutionen, vilket borde innebära att den förändras till innehåll samt kraftfullt minskas i användning. ställer sig bakom förslaget. instämmer till fullo i samtliga av revisorernas förslag och framhåller särskilt vikten av att det görs en översyn av LVM. anser att det behövs mera underlag än vad som framgår i rapporten för att ha synpunkter kring konsekvenserna av en förändrad LVM-lagstiftning. och anser att förslaget lämpligen bör beaktas i den av regeringen tillsatta översynsutredningen av tillämpningen av LVM. för alkoholmottagningar () är tveksam till om det vore lämpligt att begränsa omhändertagandetiden vid LVM. Rapporten ifrågasätter möjligheterna att kunna förmedla hjälp för missbruksproblem inom ramarna för tvångsvård, det är dock ingen tvekan om att de möjligheterna ökar om vården förses med välutbildad och kompetent personal, skriver i sitt yttrande. menar att det är tveksamt om tvångsvården i någonsin har kunnat erbjuda klienterna sådan personal. SiS ansvar för behandlingens inriktning, innehåll och kvalitet Tydligare styrning av behandling Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen i SiS instruktion bör förtydliga SiS övergripande ansvar för behandlingen vid institutionerna och förtydliga SiS mandat att styra institutionernas behandlingsinriktning. tillstyrker revisorernas förslag. SiS bör tydligt markera vilka behandlingsalternativ som är att föredra utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet, enligt . När det gäller LVM-vården bör SBU:s systematiska kunskapsöversikt över behandling av alkohol- och narkotikaproblem tjäna som vägledning. () stöder starkt revisorernas förslag vad gäller missbrukarvården. Enligt SBU förefaller inta en alltför passiv inställning när man inte vill genomföra råd och anvisningar hur behandling ska ske. Att individualiserad vård innebär att man fritt och utan kontroll kan pröva metoder - även sådana som saknar vetenskapligt underlag - är att underkänna det direktiv man anslutit sig till att vården ska ske i enlighet med beprövad erfarenhet och vetenskap. Att så många som en tredjedel av de intagna inte har någon behandlingsplan visar på en passivitet som direkt motverkar avsikten med att ta hand om dessa missbrukare enligt den lag som gäller, skriver SBU i sitt yttrande. (SiS) instämmer i att SiS ledning självklart har ett ansvar för behandlingens inriktning, innehåll och kvalitet och menar att detta ansvar har tagits. SiS ledning styr den enskilda institutionens verksamhet genom direktiv från huvudkontoret till institutionen. SiS har vidare tagit fram interna råd och riktlinjer, policydokument om etiska regler, m.m. En lång rad exempel visar att institutioner och avdelningar fått ändrat uppdrag där också verksamhetsinnehållet haft avgörande betydelse, enligt SiS. När det gäller behandlingsinnehåll utgår verksamhetsplaneringen från målstyrning av institutionerna. SiS anser att det är klokt att låta institutionsledning och personal ha stort inflytande över såväl det dagliga livet på institutionen som behandlingens utformning. Valet av behandlingsmetod styrs av den inriktning som varje institution och avdelning har samt av behov och definierade önskemål. () tillstyrker revisorernas förslag. vid ställer sig bakom revisorernas förslag. vid ställer sig bakom förslaget. vid ställer sig bakom förslaget och anser att det är styrkt att SiS av olika anledningar - som att verksamheterna vill sköta sig själva - inte styrt behandlingsinriktningen i tillräcklig utsträckning. instämmer med revisorerna i att SiS bör ta ett större ansvar för behandlingsinriktningen på institutionerna och tillse att man tillämpar metoder som har stöd i forskningen. Det kan inte vara upp till institutionerna att helt bestämma själva. instämmer i revisorernas förslag och anser det angeläget att SiS ledning tar ansvar för att institutionerna arbetar efter metoder som har stöd i vetenskap och beprövad kunskap. kommun instämmer i revisorernas kritik mot SiS och konstaterar utifrån konkreta erfarenheter att behandlingsresultaten är klena, i vissa fall obefintliga. Både utifrån ett kommunalekonomiskt perspektiv och utifrån ett brukarperspektiv uppmanar kommun SiS att ta ett tydligare och kraftfullare ansvar för att leda och påverka institutionernas arbete i en riktning som har stöd i forskning och erfarenhet. instämmer i revisorernas förslag men anser att det bör kompletteras så att det görs tydligt att SiS även har ett övergripande ansvar för att barnen och ungdomarna vid institutionerna ges möjlighet till utbildning. anser att SiS centralt bör ta ett tydligare ansvar för att den personal som arbetar på institutionerna har utbildning och särskild fallenhet anser att det är en allvarlig brist att det saknas en pedagogisk plan för en majoritet av barnen och ungdomarna vid institutionerna. SiS bör ta ett större ansvar då det uppenbarligen finns allvarliga missförhållanden, skriver .