frsrdg · GQ04RR1 · 2003-01-01 00:00:00 — Årsredovisning 2002/03 RR1 Till revisorer överlämnar härmed årsredovisning för . beslutade att fr.o.m. inrätta en ny myndighet för statlig revision, . Detta innebär att den årsredovisning som föreligger blir den sista som revisorer lämnar till avseende ett helt kalenderår sedan institutionen inrättades . De skrivelser som revisorerna under verksamhetsåret avlämnat till redovisas inte i sin helhet i årsredovisningen. De ingår som i riksdagstrycket (saml. C 3, Förslag och redogörelser). Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum . Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit administrativa chefen och kanslichefen , föredragande. Grundläggande bestämmelser om revisorer 12 kap. 7 § regeringsformen 8 kap. 11 § riksdagsordningen Lag (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 samt 1999:205) Lag (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. Lag (1988:46, ändrad senast 1999:203) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Lag (1997:560) om revision av Revisorer vid utgången av Ordinarie Suppleanter (), ordförande () (m), förste v. ordförande () Per (), andre v. ordförande () () () () () () () () () () () () () () () () () () () revisorers årsredovisning undertecknas i enlighet med förordning (2000:605) om myndigheters årsredovisning m.m. av samtliga revisorer och kansliets chef. ordförande (), Per (), () () () () () () () () Mål, uppgifter och resultat Målen för revisorers verksamhet revisorers uppgifter framgår av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 och 1999:205). Vid behandlingen av revisorernas årsredovisning framhöll finansutskottet (bet. 1998/99:FiU22) att verksamhetsmålet för revisorerna borde utvecklas och konkretiseras i syfte att underlätta en framtida utvärdering av verksamheten. Revisorerna har mot denna bakgrund formulerat målen för verksamheten på följande sätt: revisorer granskar den statliga verksamheten på vägnar. Granskningarna ska leda till ett effektivt utnyttjande av statliga insatser. Verksamhetsmål 1 för effektivitetsrevisionen: I sina rapporter och skrivelser ska revisorerna lämna förslag till möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorernas förslag till åtgärder ska beredas och presenteras på ett sådant sätt att och regeringen ges bästa möjliga underlag för vidare ställningstaganden. Verksamhetsmål 2 för effektivitetsrevisionen: Granskningarna ska i första hand inriktas mot områden med stor statsfinansiell och samhällsekonomisk betydelse för förvaltningens funktionssätt. ska granskningarna beröra samtliga utgiftsområden och även avse utskottsövergripande frågor. Verksamhetsmål för den årliga revisionen: Den årliga revisionen av , , ombudsmän, , samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska inriktas på att granska om informationen i årsredovisningarna är rättvisande samt på att redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Revisionsarbetet ska bedrivas enligt god revisionssed, med hög effektivitet och kvalitet. Informationsmål för revisorer: Informationsmålet ska understödja revisorers övergripande mål. Revisorerna ska aktivt föra ut information om resultaten av de granskningar som genomförs. Informationen blir både ett medel för att upplysa om brister i statliga verksamheter och en möjlighet att visa på förslag till förbättringar. Informationen ska vara snabb, saklig, lättillgänglig och intresseväckande. Under har revisorerna beslutat om 14 förslag till , 1 skrivelse till regeringen, 12 granskningsrapporter, 5 informationsrapporter samt 22 förstudier. Av dessa 22 förstudier har 18 resulterat i beslut om fortsatt granskning. Innan revisorerna redovisar sina bedömningar av resultatet av verksamheten vill revisorerna peka på några principiella aspekter på frågan hur man kan mäta effekter av verksamheten. I princip gäller att revisorer når resultat när revisorernas förslag genomförs helt eller delvis. Det är emellertid ofta svårt att mäta resultatet av revisorernas verksamhet. Behandlingen och genomförandet av revisorernas förslag är tidskrävande. Revisorernas förslag kan också sammanfalla med förslag som framförts i andra sammanhang, något som kan göra det svårt att urskilja vilken effekt revisorernas förslag haft. revisorers förslag kan också avsätta resultat på andra sätt. I skrivelser till kan revisorerna redovisa uppgifter och förhållanden, beskriva problem eller aktualisera frågor som av olika skäl inte uppmärksammats på annat sätt. Revisionen kan också ha en preventiv effekt som är svår att mäta. Ett annat sätt att mäta effekterna av revisorernas förslag är att redovisa det genomslag förslagen fått i . Detta är dock förknippat med vissa svårigheter. Om avslår eller avstår från att behandla revisorernas förslag behöver detta inte innebära att förslaget saknar betydelse. Revisorerna vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av själva granskningsprocessen. Regeringen kan i samband med att revisorerna för upp ett ärende på granskningsplanen tillsätta en utredning som berör ämnet. Regeringen och berörda myndigheter kan också under granskningens gång eller i samband med att granskningsrapporten publiceras vidta åtgärder i linje med revisorernas förslag. I sådana fall kan finna det mindre motiverat att göra tillkännagivanden till regeringen. Revisorerna har vid sina uppföljningar funnit alltflera exempel på sådana fall. har åtgärder vidtagits redan i samband med revisorernas arbete med förstudien. Att de organ som är föremål för granskning börjar vidta åtgärder redan under granskningsprocessen är erfarenheter som brukar framhållas även av andra revisionsmyndigheter, såväl i som i andra länder. En kartläggning av riksdagsbehandlingen måste därför kompletteras med en beskrivning av åtgärder som vidtagits av regering och myndigheter i anslutning till revisorernas granskning. Ytterligare ett mått på genomslaget av verksamheten är den uppmärksamhet revisorernas förslag får i massmedierna. En massmedial debatt med anledning av revisorernas förslag kan ibland bidra till förändringar. En samlad bedömning av resultatet 2002 I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandling av revisorernas förslag . Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning av riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering eller myndigheter. har helt eller i huvudsak ställt sig bakom drygt hälften av förslagen och delvis instämt i knappt en tredjedel av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande två tredjedelar av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. Antalet pressklipp har legat på en fortsatt hög nivå i jämförelse med . Även revisorernas hemsida är välbesökt och efterfrågas ofta. För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . är antalet producerade rapporter större än . Ökningen vad avser skrivelser är och förstudier . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder på en klar ökning av produktiviteten, mätt som det totala antalet rapporter av olika slag i förhållande till antalet anställda. Resultatet av revisorernas verksamhet sammanhänger också med vilka områden revisorerna granskar. har granskningarna avsett områden som skolan, äldreomsorgen, vården av unga och missbrukare, tillsyn samt försvaret. Dessutom har förvaltningspolitiskt och administrativt inriktade granskningar genomförts rörande bl.a. och statens personalpolitik. 11 av skrivelserna till innehåller förslag om att effektivisera den statliga förvaltningen. 3 av skrivelserna innehåller förslag om att spara på statens utgifter. De 16 skrivelser som revisorerna beslutade om 2001 behandlades av efter i genomsnitt knappt . Av dessa blev 9 föremål för ett särskilt betänkande och 7 behandlades i något annat betänkande. Huvuddelen (13 av 16) av skrivelserna föranledde en eller flera motioner och debatt i kammaren (12 av 16). Beträffande de skrivelser som revisorerna lämnade till skedde riksdagsbehandlingen efter , med en variation från en månad . Det är ännu för tidigt att bedöma utfallet av de förslag revisorerna lämnat . har fattat beslut om endast 5 av de 14 skrivelser revisorerna avgivit. Men genomslaget av tidigare granskningar har enligt revisorernas uppföljningar varit tillfredsställande, som framgår ovan. Vid en bedömning av granskningsverksamheten bör också beaktas det arbete som utförts för att förbereda . Flera personer från revisorernas kansli har inom ramen för sina anställningar hos revisorerna medverkat i detta organisationsarbete som deltagare i utredningar och arbetsgrupper. En samlad bedömning av granskningsverksamhetens inriktning, produktivitetsutvecklingen och genomslaget av revisorernas verksamhet visar enligt revisorernas uppfattning att såväl det övergripande målet för verksamheten som verksamhetsmålen och informationsmålet har uppfyllts . När det gäller effektivitetsrevisionen avser flertalet förslag åtgärder för att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. fattade beslut om att en ny revisionsmyndighet för den statliga revisionen, , ska bildas . Resultatet innebär att leds av tre av utsedda riksrevisorer och får en av utsedd styrelse. utsåg regeringen två särskilda utredare för att förbereda den nya myndigheten. En utredare fick till uppgift att lämna förslag till författningsregler om . Detta förslag, Regler för (SOU 2001:97) presenterades och är det första mera sammanhängande betänkande som finns även om nuvarande författningar. Det innehåller också beskrivande och analyserande avsnitt om revisorers verksamhet. En annan utredare fick till uppgift att utreda de organisatoriska frågorna kring bildandet av . Resultatet av detta arbete presenterades i betänkandet - organisation och resurser (SOU 2002:17). Det fortsatta organisationsarbetet inför bildandet av övertogs av en kommitté under . beslutade att den nya myndigheten skulle inrättas . antog det vilande förslaget om de ändringar i regeringsformen som behövs med anledning av bildandet av och antogs regeringens proposition (2001/02:KU12, rskr. 2002/03:22 och 23). utsåg också de tre riksrevisorerna. revisorers granskningsverksamhet omfattar såväl redovisningsrevision som effektivitetsrevision. Den senare har under verksamhetsåret inriktats mot ett antal granskningsteman, bl.a. förvaltningspolitik, budget och resursfördelning, sociala frågor och socialförsäkring, arbetsmarknad och näringsliv samt utbildning. Granskningsresultaten redovisas i avsnitt 2.1. revisorer är vidare externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), och Hovstaterna (Kungliga Slottsstaten och Förvaltning). Resultat av revisorernas redovisningsrevision beskrivs i avsnitt 2.2. Förslag till nya granskningsärenden kommer bl.a. från utskott, revisorerna och deras kansli samt från allmänheten. Revisorerna fastställer en granskningsplan som revideras löpande och publiceras . Utifrån ett förslag till granskning genomför revisorerna en förstudie. I denna tas ställning till om granskning ska genomföras eller inte. En granskning resulterar i en revisionsrapport som beslutas av revisorerna i plenum. Ofta remissbehandlas revisionsrapporten. Därefter avger revisorerna vanligtvis ett förslag till eller en skrivelse till regeringen. utser för varje valperiod tolv revisorer och lika många suppleanter. Bland revisorerna väljer en ordförande och två vice ordförande. Dessa är ordförande i var och en av de tre avdelningar som inom sina respektive ansvarsområden har att bereda granskningsärenden inför plenums ställningstagande. När det gäller avdelningarnas sammansättning är principen att en ordinarie ledamot i ett utskott inte ska ingå i den avdelning som behandlar detta utskotts område. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för , finansutskottet, skatteutskottet, socialutskottet och socialförsäkringsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för justitieutskottet, lagutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt bostadsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för utrikesutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. I detta avsnitt redogörs för revisorernas granskningsarbete . Först redovisas det effektivitetsinriktade arbetet och därefter redovisningsrevisionen. har revisorerna tillställt 14 förslag. Antalet förstudier, granskningsrapporter, granskningspromemorior, förslag till och skrivelser till regeringen och riksdagsutskott framgår av nedanstående sammanställning. 1998 1999 2000 2001 2002 till 6 9 11 16 14 56 Skrivelser till riksdagsutskott - - 1 - - 1 Skrivelser till regeringen 1 2 1 2 1 7 Gransknings-rapporter 5 13 15 18 12 63 Gransknings-promemorior 2 1 1 - - 4 Informations-rapporter 2 4 3 5 5 19 Förstudier 17 21 22 17 22 99 Under har revisorerna behandlat följande granskningsärenden. Inledningsvis redovisas förslag till och skrivelser till regeringen. Därefter följer en redovisning av rapporter som ännu ej resulterat i förslag till eller skrivelser till regeringen. Slutligen redovisas förstudier och informationsrapporter. riksdagsutskott Förslag till Den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna KU, KU Uppehållstillstånd för asylsökande SfU Internationella freds- och hjälpinsatser UU, FöU, JU ROT-avdragets effekter SkU Statens styrning av livsmedelstillsynen MJU ITiS - En statlig satsning på IT i skolan UbU Statens avtalsförsäkringar FiU Statens personalpolitik FiU Statens styrning av skolan UbU Nationella mål i kommunernas äldreomsorg SoU Styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar FöU Familjehemsvården SoU SoU Granskningsärende Beredande riksdagsutskott Skrivelser till regeringen för riksdagsledamöter av AMS och länsarbetsnämnderna AU Arkeologi på uppdrag KrU Villkoren för veterinär verksamhet MJU Radiokommunikation för trygghet och säkerhet JuU/FöU Informationsrapporter Domarlöner JuU Avvisningar och utvisningar - regler och praxis vid fyra myndigheter UU Moderna museets och byggnader på BoU utan kustbevakning TU ansvar för , UU Förstudier Statens styrning av verksamheter i kommuner AU Materielavveckling inom försvaret FöU Myndigheter på marknaden NU Staten som bolagsägare NU Statlig styrning av hälso- och sjukvården SoU Sköter CSN sitt uppdrag? UbU - uppföljning av revisorernas tidigare granskning UU processverksamhet SkU Produktivitetsutvecklingen inom i utbildningssystemet UbU - effektivt och balanserat? FiU Arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten FöU Ordning på rätten - reglerna som följer på lagarna och informationen om vad som gäller KU/JuU Ekonomisk styrning i staten inom fast boven!? - polisens och åklagarnas avskrivningar av anmälda brott JuU Säkerheten i museer och kulturbyggnader KrU Arbetsmiljöinspektioner - utveckling och inriktning AU Jämställdheten i och riksdagsförvaltningen AU Problem och aktörer i järnvägstrafiken TU SfU Assistansersättningen - statens och kommunernas gemensamma finansieringsansvar SoU Granskningsärende Beredande riksdagsutskott Förändringar inom kommittéväsendet KU Promemoria Bransch- och näringslivsrepresentanter i myndigheternas styrelser KU I det följande redovisas avslutade granskningsärenden samt pågående granskningsärenden. Därefter redovisas en uppföljning av granskningsärenden . Uppgifterna avser läget . Den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna Förslag 2001/02:RR14 Östersjömiljarderna disponeras av regeringen. Revisorernas granskning av Östersjömiljardernas ekonomiska redovisning utgick från att i princip samma krav på redovisningen och på möjligheterna till insyn och kontroll bör gälla, som om verksamheten fullt ut legat på myndigheter under regeringen. Flera av de förhållanden rörande den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna som iakttagits under granskningsarbetet hänger samman med vissa generella problem beträffande insynen i och kontrollen av anslag till regeringens disposition. Revisorernas iakttagelser och preliminära ställningstaganden redovisades i rapporten - insyn och kontroll (rapport /01:5) som remissbehandlades. Den särskilda granskningen av Östersjömiljarderna och av den ekonomiska redovisningen av dem har enligt revisorerna ytterligare understrukit vikten av att anslag till regeringens disposition redovisas bättre samt mera samlat och regelbundet. borde därför inte undantas från kravet att i sin årsredovisning lämna resultatredovisning för anslag till regeringens disposition. Granskningen har visat att den ekonomiska redovisningen inte är på samma nivå för Östersjömiljarderna som för merparten av annan statlig verksamhet. Det gäller både enskilda rutiner och generella funktioner såsom direktiv, ansökningar, organisation och den ekonomiska kontrollen. Revisorerna ansåg att Östersjömiljarderna ska redovisas fortlöpande och sammanhängande på ett sätt som är likvärdigt med den ordning som gäller för verksamheter hos myndigheter under regeringen. Revisorerna förutsatte att regeringen skulle arbeta vidare med att redovisa resultaten av Östersjömiljarderna och se till att förses med erforderliga resurser för att granska denna typ av anslag. Revisorerna föreslog att arbetet med tydligare direktiv för den ekonomiska redovisningen av Östersjömiljarderna skulle fortsätta, att arbetet med utveckling av rutiner och riktlinjer för Östersjömiljarderna också skulle omfatta frågor om upphandling och beredning av ansökningar samt att rutinerna för den ekonomiska kontrollen skulle förtydligas så att det klarare framgår hur ett projekt ska redovisas och hur redovisningen ska kontrolleras. tillstyrkte i betänkandet Östersjömiljarderna (bet. 2001/02:KU26) revisorernas förslag och avstyrkte de tre motioner som väcktes med anledning av förslaget. biföll utskottets förslag (rskr. 2001/02:301, 2001/02:301). Förslag 2001/02:RR15 revisorer har på eget initiativ granskat sammanslagningen 1997 av till en myndighet. I rapporten (. En myndighet, tio departement eller hundra enheter?) beskrevs bakgrunden till sammanslagningen, hur man arbetar i samt hur utvecklingsarbetet bedrivits . Underlaget till granskningen bestod bl.a. av intervjuer med företrädare för departement och enheter samt de fackliga företrädarna i , tidigare utredningar samt en studie utförd av för studier av den offentliga sektorn (Score). står under regeringens direkta kontroll och är helt avgörande för att regeringens arbete ska kunna bedrivas på bästa sätt. har över 4 000 anställda och verkar i en komplex miljö med ett mycket stort antal sakområden. ska kunna reagera snabbt på politiska frågor som uppstått med kort förvarning. Detta är dock, enligt rapporten, inget argument mot en mer utvecklad resultatanalys och redovisning av verksamhet. Med utgångspunkt i kraven på ökad kontinuitet, kompetensuppbyggnad och stabilitet i föreslog revisorerna i rapporten att regeringen skulle överväga att renodla förvaltningsavdelningen till en serviceavdelning till departementen, att införa en befattning som förvaltningschef på varje departement; att ge regelbunden information till om hur arbetet med att utveckla de administrativa grundfunktionerna fortskrider samt att se över kompetensförsörjningen med utgångspunkt i en ökad delegering av ärenden från till myndigheter. Efter remissbehandling av rapporten utformades en skrivelse som lämnades till . Revisorerna föreslog där att skulle fatta beslut om tre tillkännagivanden med följande innebörd: Regeringen bör för det första påbörja en utvärdering av resultaten av sammanslagningen till en myndighet; för det andra se över frågor kring förvaltningsavdelningens roll och förslaget om en opolitisk förvaltningschef i departementet; och för det tredje lämna resultatredovisning för inklusive en redovisning av utvecklingsarbetet och kompetensförsörjningen. , som behandlade skrivelsen tillsammans med två motioner, tillstyrkte revisorernas förslag (bet. 2001/02:KU32. beslutade såsom utskottet föreslagit (rskr. 2001/02:329-330). Enligt budgetpropositionen har regeringen för avsikt att låta genomföra en översyn av effekterna av sammanslagningen till en myndighet. Frågor om förvaltningsavdelningens roll och ledningsfunktioner på departementen ska prövas inom efter den översyn som görs av projektet för effektivisering och rationalisering. Förslag 2001/02:RR16 revisorer har på eget initiativ granskat tidsåtgången i asylprocessen och därmed sammanhängande frågor. Granskningen omfattade den administrativa hanteringen av ärenden om uppehållstillstånd för asylsökande och syftade till att beskriva och förklara asylprocessen, att mäta tidsåtgången i denna process samt att söka förstå orsakerna till fördröjningar av handläggningen och finna möjliga åtgärder som kan förbättra situationen. Resultatet av granskningen presenterades i rapporten för asylsökande - tidsåtgång, kostnader, reformarbete (rapport /02:4). Revisorernas rapport publicerades och har remissbehandlats. I en skrivelse till föreslog revisorerna att regeringen skulle överväga att inrätta ett nytt sakanslag för asylprövning för och att verksamheten med asylprövning skulle utökas så att de asylsökandes vistelsetider i mottagandesystemet kan minska. Revisorerna diskuterade också olika sätt att förbättra asylprocessen, bl.a. genom kvalitativt bättre asylutredningar. Revisorerna föreslog också att regeringen skulle utreda frågan om hur hinder för verkställighet av avvisningsbeslut hanteras av de berörda myndigheterna i syfte att klarlägga hur denna hantering kan förenklas och infogas i asylprocessen på ett bättre sätt än . Vidare föreslog revisorerna att regeringen skulle begära en årlig rapport från med en samlad femårsanalys av frågor rörande asylprocessen samt att regeringen en gång skulle redovisa en fördjupad analys av dessa frågor för . behandlade (bet. 2001/02:SfU13) revisorernas förslag . Utskottet delade revisorernas uppfattning att det behövs ett förbättrat underlag för bedömning av behovet av och utnyttjandet av resurser för asylprocessen. Därmed tillstyrkte utskottet en mindre del av revisorernas förslag. Detta gav som sin mening regeringen till känna (rskr. 2001/02:251 och rskr. 2001/02:252). En motion väcktes med anledning av revisorernas förslag. Frågan om verkställighet av avvisningsbeslut utreds av en särskild utredare (dir. 2002:43, dir. 2002:147). Internationella freds- och hjälpinsatser Förslag 2001/02:RR17 Styrningen och finansieringen av internationella freds- och hjälpinsatser har granskats på revisorernas initiativ mot bakgrund av den kritik som på olika sätt riktats mot detta område. revisorer konstaterade att förändringar i omvärlden och förändrade svenska ambitioner och engagemang inte motsvarats av anpassningar av organisations-, finansierings- och styrformer för ett effektivt resursutnyttjande. Systemet för svenska freds- och hjälpinsatser är ett lapptäcke av olika insatser och anslag. Medlen för verksamheterna kommer från olika håll i statsbudgeten, och verksamheten redovisas inte som andra verksamheter. Insatserna har blivit en viktig del i olika myndigheters arbete, men de är ändå inte helt integrerade i den ordinarie verksamheten. För att ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden ansåg revisorerna det därför vara hög tid för regeringen att mer samlat se över organisationen av de svenska freds- och hjälpinsatserna.