frsrdg · GQ04RR9 · 2003-01-01 00:00:00 — I personalen finns få högutbildade som psykologer, sjuksköterskor, socionomer, socialpedagoger och lärare. Det borde finnas bättre möjligheter för personal att utveckla sina arbetsuppgifter inom institutionen om de utbildar sig, anser den före detta FoU-chefen. Institutionernas uppfattning om SiS ledning och verksamhetsutveckling Redogörelsen för institutionernas uppfattning bygger även här på intervjuer på sex besökta institutioner, samt på resultatet av en enkätundersökning till institutionscheferna. Cheferna för de tre besökta LVU-institutionerna upplever sig ha stor frihet. Huvudkontoret styr inte institutionernas arbetssätt, men är lyhört för deras behov, enligt dessa chefer. Huvudkontorets styrning gäller institutionernas rapportering och att vissa regler efterlevs. Det är upp till institutionen att utveckla personalen och sin verksamhet, menar de. Tabell 11.1 LVU-institutionerna om mer ledning från SiS Önskar du mer ledning från SiS gällande innehållet i behandlingsarbetet? Antal Procent Ja, mycket mer ledning 1 3 Ja, något mer ledning 10 32 Nej 17 55 Ingen uppfattning/vet ej 3 10 Majoriteten av LVU-cheferna vill inte ha mer ledning gällande innehållet i behandlingsarbetet. En chef menar att behandlingsarbete måste få utformas där det praktiseras. Central styrning fungerar inte eftersom varje institution är unik, framhåller en annan chef, och metoderna måste kunna individanpassas. Tre chefer betonar att det fungerar bra och att de själva har rätt kompetens för att leda behandlingsarbetet. Huvudkontoret har inte tillräcklig kunskap om behandling för att kunna styra den, kommenterar en chef. En av dem som svarat "ingen uppfattning" deklarerar ändå sin uppfattning att det inte är nödvändigt med ledning, eftersom hans institution utför sitt uppdrag på ett mycket bra sätt. Ungefär en tredjedel av cheferna vill dock ha mer ledning gällande innehållet i behandlingsarbetet. Tre av dessa uttrycker en önskan om tydligare besked om vad som är "rätt" behandlingsinriktning. De menar att institutionschefens åsikt inte alltid ska godtas, utan att det bör finnas en lägsta godtagbar standard. Två chefer anser att huvudkontoret inte leder verksamheten vid institutionerna, utan bara administrerar den. En person ur ledningen på en av de besökta institutionerna framhåller att mer påtryckningar från huvudkontoret gällande verksamhetsinnehåll skulle vara positivt. Denna person menar att FoU-enheten har varit väldigt försiktig med att ge direktiv angående verksamhetsinnehållet. Två chefer svarar i enkäten att huvudkontoret borde bli mer insatt i hur behandlingsarbetet går till och en chef konstate rar bristande kunskap om behandling på huvudkontoret. Bevakning av de senaste forskningsrönen och hjälp med att implementera nya metoder önskas av en av cheferna. Det finns ingen fungerande styrning eller kommunikation mellan huvudkontoret och institutionerna, skriver en chef i sitt enkätsvar, och fortsätter så här: "Varje institutionschef får försöka att utveckla sig efter sina förutsättningar, på gott och ont. Det goda: Jag är kung i mitt eget kungadöme. Det onda: Det är farligt att i längden arbeta utan verklig kommunikation och stöttning. Vad händer om kungen blir trött? Han kan både bli despot eller ägna tiden åt att svarva snusdosor. Oprofessionellt!!!" En person ur ledningen på en av de besökta institutionerna är inne på samma spår och konstaterar att institutionschefen har stor makt men inte alltid nödvändig kompetens att se vad som behöver göras. Utvecklingen på institutionerna är väldigt spretig, enligt en annan chef som menar att institutionerna lever sina egna liv och att tillfälligheter styr i för hög grad. Målgruppen är svår och vårdformen komplicerad, och huvudkontoret har inte kunnat hantera de krav som detta ställer, skriver denna chef i sitt enkätsvar. Kontakter med huvudkontoret tas oftast på initiativ av institutionschefen, enligt cheferna för de tre LVU-institutioner som besökts i granskningen. Tillsynen görs dock på initiativ av huvudkontoret. Institutionernas kontakter med huvudkontoret rör praktiska frågor, i första hand placeringar. Erfarenheterna av placeringsenhetens arbete är goda. Kontakterna handlar även om ekonomiska och juridiska frågor, och om byggnader och utbildning. De tre besökta institutionerna har haft få eller inga kontakter med SiS utvecklings-enhet. Två av dem har haft kontakt med FoU-enheten. För den ena gällde kontakten introduktion av behandlingsprogrammet ART (Aggression Replacement Training) och ett program för kriminella på institutionen. För den andra bestod kontakten av diskussioner om flickors särskilda behov vid behandling. Övriga kontakter med huvudkontoret sker vid s.k. chefsträffar, som SiS anordnar . Generaldirektören har även besökt institutionerna . De besökta institutionerna anser att huvudkontoret har insyn i deras verksamhet. Tabell 11.2 LVU-institutionerna om SiS bidrag till utveckling av behandlingsarbete SiS har bidragit till utveckling av behandlingsarbetet Antal Procent Ja, i mycket hög grad 3 10 Ja, i viss grad 14 45 Nej 12 39 Ingen uppfattning/vet ej 2 6 Drygt hälften av de 31 LVU-cheferna anser att SiS har bidragit till utveckling av behandlingsarbetet på deras institutioner. Ett exempel på hur SiS bidragit är genom ekonomiska resurser till utvecklingsprojekt och utbildning. Ett annat är genom mötesplatser för diskussion och kunskapsutbyte, t.ex. konferenser, träffar mellan verksledning och institutionschef samt olika nätverk. Krav på kvalitet och vetenskaplighet i behandlingen framhålls av två chefer. Uppföljningssystemet ADAD nämns också av två chefer. Institutionscheferna ombads i enkäten att uppge hur behandlingsarbetet förändrats genom SiS verksamhet. Behandlingsarbetet har blivit mer strukturerat, målinriktat och i högre grad baserat på kunskap, framhåller några av cheferna. Insynen i behandlingsarbetet har blivit bättre, enligt två chefer. Större variation i behandlingsinsatser har uppnåtts, uppger en chef. Andra förändringar som nämns är introduktion av behandlingsprogrammet ART, bättre familje- och nätverksarbete nämns av två chefer, bättre behandlingsplaner nämns av en chef. Oklara besked om metoder Tabell 11.3 LVU-institutionerna om SiS rekommendationer SiS har uttryckt en uppfattning om vilka metoder som bör användas inom Antal Procent Ja 8 26 Nej 18 58 Ingen uppfattning/vet ej 5 16 SiS har inte uttryckt en uppfattning om vilka metoder som bör användas inom , enligt en majoritet av LVU-cheferna. Varje institutionschef ansvarar för att välja bra metoder. Huvudkontoret visar stor tillit till institutionscheferna och lämnar utrymme för alla metoder som är framgångsrika, förtydligar några chefer. Brist på både kunskap om vad som ger bäst resultat och intresse för behandlingsfrågor framhålls som förklaring av några andra chefer. Under innevarande år har dock metodfrågan lyfts fram i verksamhetsplaneringen, påpekar en chef. Några av dem som svarat att SiS har uttryckt en uppfattning i frågan tillägger att det bara delvis stämmer, eller att SiS uppfattning är något otydlig. Två av dessa chefer har tolkat det som att SiS stöder användning av alla metoder som presenteras på SiS hemsida, vilket är ett stort antal metoder med varierande teoretisk grund. Två av cheferna säger sig ha uppfattat det som att SiS stöder erfarenhetsbaserade och vetenskapligt beprövade metoder. Kognitiva metoder, ART och familjearbete lyfts fram av några chefer. Tabell 11.4 LVU-institutionerna om riktlinjer för utformning av olika metoder SiS har klargjort riktlinjer för hur olika metoder bör utformas i praktiken Antal Procent Ja, till mycket stor del 0 0 Ja, till viss del 5 16 Nej 19 61 Ingen uppfattning/vet ej 7 23 SiS har inte klargjort riktlinjer för hur olika metoder bör utformas i praktiken enligt den största delen av LVU-cheferna. De som menar att SiS delvis har klargjort riktlinjer hänvisar till riktlinjer för ART och en form av kognitiv behandling, s.k. tecken-ekonomi. Sällsynt med synpunkter på behandlingen Tabell 11.5 LVU-institutionerna om synpunkter på behandlingen SiS har framfört synpunkter på hur behandlingsarbetet bör utformas vid din institution , 2 6 Ja, vid enstaka tillfällen 6 19 Nej 20 65 Ingen uppfattning/vet ej 3 10 De flesta LVU-chefer har aldrig fått synpunkter från huvudkontoret om hur behandlingsarbetet bör utformas vid deras institutioner. Cheferna för de tre institutioner som besökts i granskningen upplevde sig alla ha stöd från huvudkontoret för deras verksamhets-idé. Den enda synpunkt som SiS framfört till någon av dem gällde en förändring av institutionens målgrupp. Några av cheferna uppger att SiS vid enstaka tillfällen framfört synpunkter på behandlingsarbetets utformning. Synpunkterna tycks dock inte ha gällt innehållet i behandlingen utan personalsammansättning, klienter som avvikit samt önskemål om låsbarhet på en institution. Till två av LVU-cheferna har synpunkterna gällt innehållet i behandlingen och introduktion av särskilda metoder. SiS känner till hur behandlingsarbetet är utformat vid LVU-institutionerna, åtminstone till viss del, anser 21 av cheferna. Nio chefer tror att SiS till mycket stor del känner till deras behandlingsarbete. Generellt en positiv utveckling sedan SiS bildades Cheferna för de tre besökta LVU-institutionerna anser att utvecklingen har varit positiv sedan SiS bildades. Tydligare regler om beslutsordningar och särskilda befogenheter samt bättre uppföljning av verksamheten framhålls som orsaker till den positiva utvecklingen. Kostnadsansvaret hos institutions-cheferna har också blivit tydligare. Den av de besökta institutionerna vars behandlings-arbete förändrats mest tror inte att förändringarna hade varit möjliga utan SiS ekonomiska stöd. Positiva kommentarer har framkommit även bland enkätsvaren. Allmänt har verksamheten inom ungdomsvården förbättrats sedan SiS bildades, skriver tre chefer. Forskningsarbetet och att det finns en instans som driver på utvecklingsarbetet och har ett nationellt perspektiv framhålls som positivt. Ledningen för de tre LVM-institutionerna som besökts i granskningen menar att de har stor frihet inom de ramar som SiS har satt upp. Institutionerna styrs av uppdraget i verksamhetsplanen samt av lagar och regler kring de särskilda befogenheterna. SiS har inte satt upp ett gemensamt mål för resultatet av vården eller angivit riktlinjer om hur arbetet ska bedrivas, enligt dessa chefer. Huvudkontoret förklarar detta med att institutionerna har lång erfarenhet av att arbeta självständigt och att man inte kan ändra på det. En av cheferna framhåller dock att riktlinjerna avseende uppföljning har blivit tydligare genom att krav på uppföljning via DOK har införts. Cheferna för två av de besökta institutionerna önskar mer styrning när det gäller metodutveckling. Tabell 11.6 LVM-institutionerna om mer ledning från SiS Önskar du mer ledning från SiS gällande innehållet i behandlingsarbetet? Antal Procent Ja, mycket mer ledning 1 7 Ja, något mer ledning 2 14 Nej 11 79 Ingen uppfattning/vet ej 0 0 Enkätsvaren visar dock att av cheferna inte vill ha mer ledning från SiS gällande innehållet i motivationsarbetet. Institutionerna har bäst förutsättningar att själva utforma innehållet i motivationsarbetet, anser de flesta av cheferna. Brist på kompetens och resurser och ett stort avstånd till verksamheten gör att huvudkontoret inte anses lämpat för den uppgiften. Ett fåtal chefer svarar dock i enkäten att de önskar mer ledning av motivationsarbetet. besked om hur och med vad institutionerna ska arbeta och vad som ska vara gemensamt för alla LVM-hem efterlyses av en av dessa chefer. Ledningen för en av de besökta institutionerna anser att huvudkontorets verksamhet bedrivs på ett splittrat sätt och utan en genomtänkt strategi. ningen för en annan av institutionerna anser att avståndet mellan institutionschef och generaldirektör känns långt. Kontakter med huvudkontoret på institutionernas initiativ Institutionernas kontakter med SiS huvudkontor är i första hand när placeringsenheten kontaktar institutionerna för att försöka placera klienter. I övrigt sker kontakterna mellan institutionerna och SiS huvudkontor främst på institutionernas initiativ. Huvudkontoret kan erbjuda hjälp med juridiska frågor, arbetsmiljö, personal och ekonomi, enligt de besökta institutionerna. Huvudkontoret kan främst bidra ekono-miskt till verksamhetsutveckling genom att anslå pengar till utvecklings-projekt. Ingen av cheferna för de tre besökta institutionerna anser dock att SiS har drivit på, eller bidragit till, utvecklingen av innehållet i verk-samheten. Chefen för en av de besökta institutionerna hävdar att SiS inte på något sätt har bidragit till att innehållet i verksamheten har förbättrats eller att metoderna utvecklats. Tabell 11.7 LVM-institutionerna om SiS bidrag till utveckling av motivationsarbete SiS har bidragit till utveckling av motivationsarbetet Antal Procent Ja, i mycket hög grad 0 0 Ja, i viss grad 7 50 Nej 7 50 Ingen uppfattning/vet ej 0 0 Hälften av cheferna för de 14 LVM-institutionerna anser att SiS inte har bidragit till utveckling av motivationsarbetet vid deras institution. Den andra hälften anser att SiS i viss grad har bidragit till sådan utveckling, och det genom ekonomiska medel för utveckling och utbildning. Totalt uppger två chefer att SiS har bidragit till introduktion av nya metoder, ASI/MAPS respektive motiverande intervjuteknik. Motivationsarbetet har blivit mer strukturerat och formaliserat, enligt tre av cheferna. Personalen har fått större kunskaper i psykiatrisk omvårdnad, menar en chef. Meningarna är delade om SiS inställning till motivationsarbete. En chef menar att det har blivit en större fokusering på motivationsarbetet i stället för behandling. En annan chef anser att tekniker för behandling fortfarande står i fokus i stället för motivationsarbete. Oklara besked om metoder Tabell 11.8 LVM-institutionerna om SiS rekommendationer SiS har uttryckt en uppfattning om vilka metoder som bör användas inom Antal Procent Ja 7 50 Nej 5 36 Ingen uppfattning/vet ej 2 14 Hälften av de 14 cheferna anser att SiS har uttryckt en uppfattning om vilken eller vilka metoder som bör användas inom . Motiverande intervjuteknik nämns av fem chefer. Kognitiva metoder nämns av en chef. En av cheferna beskriver SiS uppfattning i frågan som att det är bra att arbeta med motivation, men det ska ske under LVM-tiden och institutionerna ska inte samarbeta med frivillig vård alltför mycket. SiS uppfattning är att beprövade och vedertagna metoder bör användas, svarar en av cheferna. Några chefer anser att SiS inte har uttryckt en uppfattning om vilka metoder som bör användas. Förklaringarna är flera. Det är upp till institutionerna att utforma sitt arbete efter lokala förutsättningar. Det är positivt med ett utbud av olika metoder, och institutionerna använde sig redan innan SiS bildades av väl fungerande metoder. Klienternas individuella behov gör att det inte går att rekommendera någon särskild metod. Socialt arbete är en omogen vetenskap och vad som är kunskapsbaserat socialt arbete är inte fullständigt definierat. Tabell 11.9 LVM-institutionerna om riktlinjer för utformning av olika metoder SiS har klargjort riktlinjer för hur olika metoder bör utformas i praktiken Antal Procent Ja, till mycket stor del 0 0 Ja, till viss del 2 14 Nej 11 79 Ingen uppfattning/vet ej 1 7 De allra flesta av LVM-cheferna anser att SiS inte har klargjort riktlinjer för hur olika metoder bör utformas i praktiken. Två av cheferna anser att SiS till viss del klargjort sådana riktlinjer för motiverande intervjuteknik. Huvudkontoret lägger sig inte i hur arbetet bedrivs Tabell 11.10 LVM-institutionerna om SiS synpunkter på motivationsarbetet SiS har framfört synpunkter på hur motivationsarbetet bör utformas vid din institution , 0 0 Ja, vid enstaka tillfällen 3 21 Nej 11 79 Ingen uppfattning/vet ej 0 0 De allra flesta av cheferna för har aldrig fått synpunkter på hur motivationsarbetet bör utformas vid deras institutioner. Ingen av cheferna för de tre institutionerna som besöktes har fått synpunkter från huvudkontoret angående innehållet i deras verksamhet. De betonar att de har ett stort ansvar och stor frihet att utforma och utveckla verksamheten på institutionerna. Endast för en av de tre chefer som fått synpunkter från SiS gällde synpunkterna själva arbetet, närmare bestämt utveckling och intensifiering av familje- och nätverksarbetet. För de två andra innebar synpunkterna stöd för den inriktning institutionen valt respektive klienter som avvikit. Enligt enkätsvaren tror hälften av de 31 LVU-cheferna att SiS delvis känner till hur motivationsarbetet är utformat vid deras institution. En chef tror att SiS till mycket stor del har den kännedomen. Sex chefer tror däremot inte att SiS känner till hur motivationsarbetet är utformat vid deras institution. Generellt en positiv utveckling sedan SiS bildades Utvecklingen har varit positiv i en rad avseenden sedan SiS övertog huvudmannaskapet från landstingen, menar cheferna för de tre besökta LVM-institutionerna. Verksamheten är mer reglerad , vilket innebär en större rättssäkerhet och att personer nu hanteras mer likartat inom LVM . Kontakterna mellan institutionscheferna har förbättrats sedan alla fick samma huvudman. Även utvecklingsmöjligheterna upplevs vara bättre nu än när var huvudman, då institu-tionsvården var en liten del av huvudmannens verksamhet. Chefen för en av de besökta institutionerna säger sig uppskatta att SiS driver vissa frågor, t.ex. om eftervård och gränsdragning gentemot . Kunskap som erhålls genom forskning och utvecklingsarbete ska främja verksamhetens utveckling, skriver SiS i sin verksamhetsplan . Ett led i detta är att implementera metoder som har stöd i forskning. Det är en viktig uppgift för SiS att föra ut kunskap till behandlingspersonalen på institutionerna, påpekar myndigheten. Resultat av forskning och utvecklingsprojekt sprids i tre rapportserier som kallas allmänna rapporter, forskningsrapporter och SiS följer upp och utvecklar. Informationsenheten hjälper till att sprida information. Tidningen publicerar resultat som anses intressanta för verksamheten. Konferenser och seminarier är andra sätt att sprida kunskap. ska formellt delta i att föra ut forskningsresultaten, men den före detta FoU-direktören uppger att tanken inte realiserats. Rådet ska även delta i metodutvecklingsarbetet. I slutfasen av ett forskningsprojekt sammanträder rådet och forskaren, och man ordnar seminarium där man diskuterar hur forskningen ska introduceras på fältet. Institutionernas uppfattning om kunskapsspridningen inom SiS Tabell 11.11 LVU-institutionerna om kunskapsspridning inom SiS SiS är bra på att sprida kunskap om forskningsresultat till institutionerna Antal Procent Ja, mycket bra 6 19 Ja, ganska bra 15 48 Nej 7 23 Ingen uppfattning/vet ej 3 10 Två tredjedelar av LVU-cheferna anser att SiS är bra på att sprida kunskap om forskningsresultat till institutionerna. Både de som är positiva och negativa till hur kunskapsförmedlingen fungerar beskriver den på ungefär samma sätt. Till största delen består kunskapsförmedlingen av att forskningsrapporter skickas ut till institutionerna. Några chefer nämner även konferenser, seminarier och Internet. De tre besökta LVU-institutionerna konstaterar att SiS forskning har resulterat i en mängd rapporter. Ingen av dem har dock några rutiner för att sprida forskningsresultat bland personalen, eller för att diskutera forskningsresultat. Personalen får ta del av forskningen efter eget intresse. Kritik mot hur kunskapsspridningen fungerar gäller att forskningsmaterialet är svårtillgängligt och svårt att tillämpa på institutionerna. Forskningsrapporterna är inte inriktade på metodutveckling eller behandlingsverksamhet, enligt flera av cheferna. Implementering av resultat till operativ verksamhet är minimal, eftersom rapporterna i alltför hög grad har ett forskningsperspektiv, konstaterar en av cheferna. Några av cheferna framhåller att information förmedlas på ett bra sätt, men inte kunskap. Flera chefer gav förslag på hur kunskapsförmedlingen skulle kunna förbättras. Forskningen bör gälla metodutveckling i högre grad. FoU-staben bör ha en mer aktiv roll i att hjälpa institutionerna att utveckla metoder utifrån forskningsresultaten. Fler forum för att diskutera forskningsresultat föreslås, t.ex. seminarier, kurser och forskningscirklar. 12 av de 31 LVU-cheferna anser sig ha ganska god kännedom om innehållet i forskningen som bedrivs i SiS regi. Tabell 11.12 LVM-institutionerna om kunskapsspridning inom SiS SiS är bra på att sprida kunskap om forskningsresultat till institutionerna Antal Procent Ja, mycket bra 1 7 Ja, ganska bra 8 57 Nej 5 36 Ingen uppfattning/vet ej 0 0 Även bland LVM-cheferna anser en majoritet att SiS är ganska bra på att sprida kunskap om forskningsresultat till institutionerna. De som har den uppfattningen motiverar det med att SiS skickar ut information i form av forskningsrapporter, förteckningar över forskningsrapporter och pressmeddelanden. De som inte tycker att SiS är bra på att sprida kunskap saknar anvisningar om hur resultaten kan användas. Det finns inget gemensamt forum för praktiker och forskare, framhåller en av cheferna. Informationsöverföringen fungerar bra, men inte överföringen av kunskap, summerar en annan. Det finns inga rutiner eller forum för att diskutera resultaten på de tre LVM-institutioner som besökts i granskningen, utan personalen får ta del av rapporterna efter eget intresse. Forskningsresultat är inte något som diskuteras bland personalen, konstaterar en behandlingsassistent. 10 av de 14 LVM-cheferna anser sig ha ganska god kännedom om innehållet i den forskning som bedrivs i SiS regi. Utbildning är viktig för att uppnå och behålla professionell kompetens i vården, konstaterar . I första hand strävar myndigheten efter att rekrytera högskoleutbildad personal för utredande, behandlande och pedagogiska uppgifter. Det går dock inte att rekrytera utbildad behandlingspersonal i tillräcklig utsträckning, och därför satsar SiS på intern grundutbildning. I SiS kunskapsstrategi anges exempel på angelägna utbildningsområden: behandlingsutbildning för avdelningsföreståndare, chefsutbildning, utbildning i alkohol- och drogkunskap, om psykiska störningar och utbildning för specialpedagoger. spenderade SiS på personalutveckling, vilket innebar av årets totala kostnader. Utbildning för behandlingspersonal initieras lokalt, regionalt och centralt. Grundutbildning av behandlingspersonal (IKM:s A- och B-kurs, 20 p ) är den största centralt anordnade utbildningen. Institutionerna kan även själva anordna utbildningar och kan ansöka om medel från SiS FoU-anslag för det. 1999 har 23 institutioner fått till 55 projekt för att bedriva utbildning där externa kursgivare har engagerats. De utbildningsinsatser som institutionerna själva initierar rör i huvudsak enskilda behandlingsmetoder. Familje- och nätverksutbildningar samt kognitiv terapi röner störst intresse. Institutionernas uppfattning om SiS personalutbildning Möjligheterna att utbilda personalen är goda och har förbättrats sedan SiS bildades, enligt cheferna för de tre ungdomshem som besöktes i granskningen. Utbildning uppmuntras och stöds ekonomiskt av SiS. Tabell 12.1 LVU-institutionerna om SiS betydelse för kompetensutveckling SiS betydelse för kompetensutveckling av personal Antal Procent Mycket stor betydelse 4 13 Ganska stor betydelse 18 58 Varken stor/liten betydelse 5 16 Ganska liten betydelse 4 13 Ingen betydelse 0 0 Ingen uppfattning/vet ej 0 0 Majoriteten av de 31 LVU-cheferna anser att SiS har haft ganska stor betydelse för kompetensutvecklingen av personalen på deras institutioner. Anslag av ekonomiska resurser för utbildningssatsningar är den vanligaste motiveringen till de positiva svaren. Huvudkontoret har en tydlig och positiv inställning till utbildning, vilket också har haft betydelse för kompetensutvecklingen.