frsrdg · GQ04RR16 · 2003-01-01 00:00:00 — Bygg- och fastighetsbolagen , Vasallen, Akademiska Hus och har t.ex. samtliga samma kortfattade text utan att det går att utläsa om de har olika inriktningar för sin verksamhet. Bolagsordningen för samtliga anger att föremålet för bolagets verksamhet ska vara att äga och förvalta fast egendom samt bedriva bygg- respektive fastighetsadministration. I bolagsordningen för , som förvaltar bostäder åt i första hand försvaret, framgår däremot detta tydligt. Även om bolagsordningarna ofta saknar en syftesbeskrivning går det också att hitta flera bolagsordningar som förhållandevis tydligt anger detta. , och är några sådana exempel. Svenska verksamhet "syftar till att främja en frivillig förbättring av industrins miljöarbete". verksamhet ska "anpassas till de förutsättningar personer med arbetshandikapp har och bedrivas enligt affärsmässiga principer samt på -marknadens villkor, varvid ska iakttas att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens". ska "medverka till att markbyten underlättas"och "bidra till en ökad konkurrens på virkesmarknaden i avsikt att skapa en bättre virkesförsörjning". Andra exempel på bolag där både föremålet och syftet med verksamheten anges relativt tydligt är och . Ägarens ekonomiska krav återfinns i flera dokument Revisorerna frågade bolagsledningen vilka ekonomiska krav som staten ställer och om dessa framgår tydligt och i så fall i vilka dokument. Av figuren framgår att de ekonomiska målen fortfarande återfinns i flera dokument. Här går det att se en positiv trend såtillvida att ägardirektiv används i större utsträckning än tidigare och att användandet av andra dokument minskar. svarar av bolagen att de ekonomiska målen återfinns i ägardirektiv. Mer än en fjärdedel av bolagen eller 16 bolag uppger att ekonomiska mål återfinns i "annat dokument". "Annat dokument" är bl.a. styrelsebeslut, årsredovisningar och affärsplaner. I de fall målen endast återfinns i dessa dokument får det anses tveksamt om ägaren ska anses ha formulerat målen. Det bör noteras att några bolag som svarat "annat dokument" också anger att det finns ytterligare något styrdokument. hänvisar till årsredovisningen. svarar att målen endast anges i bolagets marknadsplan som sedan fastställs av styrelsen. Därutöver finns ett muntligt ägardirektiv. och Baninvest anger att målen anges vid diskussion med ägaren dvs. en form av muntliga ägardirektiv. ekonomiska mål framgår av strategidokument och styrelseprotokoll. arbetar fram en visionsbeskrivning samt ett PM som skickas till departementet. ekonomiska mål framgår av propositionen vid bolagets bildande och i senare styrelsedokument. använder sig av ägardirektiv En jämförelse mellan dokumentspridningen och departementstillhörigheten visar att måldokumenten för bolag i huvudsak återfinns i ägardirektiv eller särskilda avtal. För bolagen under är det mindre är hälften av bolagen () som svarat ägardirektiv och för övriga departement i princip lika stor andel (). Tabell 1 Måldokumenten och departementen I vilket dokument anges de ekonomiska målen för bolaget? Fi dep Näring Övriga dep Avtal stat/bolag Prop/riksdagsbesl. Annat dokument 0 3 4 3 10 3 redovisade i sin promemoria till att det endast använder sig av ett formellt styrdokument nämligen bolagsordningen. Svaren ovan visar att bolagen uppfattar att även ägardirektiv och andra dokument används i styrningen. Fastställda ägardirektiv vid bolagsstämman liksom avtal utgör också formella styrdokument som direkt är riktade till bolaget. Det konstaterades ovan att flera bygg- och fastighetsbolag hade en förhållandevis kort beskrivning av sin verksamhet i bolagsordningen. Gemensamt för dem är att målen och den närmare inriktningen av verksamheten på ett tydligt sätt är belysta i ägardirektiv fastställda vid ordinarie bolagsstämma. I de ägardirektiv för Akademiska Hus t.ex. som beslutades vid bolagsstämma anges bl.a. bakgrunden till bildandet av bolaget som framgår av propositioner, riksdagsbeslut m.m. samt ägarens olika krav på verksamheten. Dessutom redovisas de riktlinjer som regeringen beslutat i olika avseenden för de statliga bolagen, bl.a. beträffande anställningsvillkoren för bolagsledningarna. I dokumentet ingår även riktlinjer för hur styrelsearbetet bör bedrivas. Vinstmaximering krav i få bolag Enligt regeringens ägarpolicy ska företag med marknadsmässiga krav också ge marknadsmässig avkastning. För företagen med särskilda samhällsintressen avviker kraven på avkastning från vad som är normalt i verksamheter som bedrivs helt på marknadsmässiga villkor. Av revisorernas enkät framgår att 26 av bolagen anger andra krav än att ge vinst. 24 bolag anger att de har krav på en viss vinst, medan bara sju bolag har krav på vinstmaximering. Enligt aktiebolagslagen ska i den mån ett bolag har ett annat syfte än att generera vinst detta tydligt framgå av bolagsordningen. Detta framgår inte av flera bolagsordningar t.ex. för , , , och Baninvest och . , Operan, Ireco, , och SIS Miljömärkning anger däremot tydligt i bolagsordningen att verksamheten inte syftar till vinst. I revisorernas förra granskning ställdes frågan om vilken typ av ekonomiska krav som företagen anser att ägaren fastställt för respektive företag. Företagen gavs möjlighet att välja mellan sex olika svarsalternativ och även att ge kommentarer till frågan. Resultatet från enkäten visade att bland de bolag som har vinstkrav var det en minoritet som uppfattade att deras uppgift var att maximera vinsten. När revisorerna ställer samma fråga går det att konstatera i princip samma utfall. Tabell 2 De ekonomiska målen Vilka krav på ekonomiska mål ställer ägaren på bolaget? Krav på viss vinst Gå ihop utan subventioner Gå ihop med hjälp av ägartillskott Inget krav är formulerat Andel bolag % 14 12 Det är i huvudsak lika stor andel av bolagen som har krav på vinstmaximering , , som , . En något större andel av bolagen har krav på viss vinst, , mot tidigare, . För övriga svarsalternativ går det inte att notera några större skillnader vid de två tillfällena. I de fall staten ställer vinstkrav så uppfattar således flertalet bolag att målet inte är att maximera vinsten utan att uppnå viss vinst. Det är sju bolag som uppger sig ha krav på vinstmaximering: , SAS, , AB , AB Swedcarrier, och . Krav på vinstmaximering ansågs i den förra enkäten gälla även för Vin & Sprit och Posten. anges att kraven är en viss avkastning på justerat kapital. har av uppdragits att tillhandahålla en grundläggande kassaservice i hela landet. Detta medför initialt investeringar och det är enligt bolaget skälet till att kravet på vinstmaximering har frångåtts. Bakgrunden till att ägaren ställer annat vinstkrav på Vin & Sprits verksamhet är däremot mer oklart och inget som vill kännas vid. För bolaget gäller krav på vinstmaximering. Sju bolag uppgav att det inte hade formulerats några särskilda ekonomiska krav på bolaget. Det svarade i den förra enkäten främst små bolag och det gäller även för svaren i denna enkät. som inte kan betraktas som ett litet bolag svarar också att det inte finns några särskilda krav. Nordea och hänvisar till vad som gäller för övriga börsnoterade bolag nämligen vinstmaximering. Oklart när utdelningskrav ska ställas I regeringens årliga redogörelse framgår inte varför staten har utdelningskrav på vissa bolag men inte på andra. Däremot anges att staten på de företag som verkar med marknadsmässiga krav alltid ställer krav på en utdelningspolicy och därmed utdelning. På företag med särskilda samhällsintressen är förhållandena varierande. En del har utdelningskrav formulerade, andra inte. Statens utdelning på sammanlagt från företagen är ett viktigt bidrag till statens inkomster. I vilka bolag ägaren bör ställa krav på utdelning är således en viktig fråga för ägarföreträdaren att uppmärksamma och ta ställning till. I , som inte används, framhölls långsiktighet, marknadsmässighet och tydlighet som utgångspunkt för krav på utdelning. Vidare borde företagets framtida möjligheter vara avgörande för avkastningskravens utformning. I ägarhandboken angavs att i de fall företag befann sig i ett kraftigt expansionsskede borde företaget få behålla merparten eller hela vinsten . Om företaget befann sig i ett stabilt läge borde däremot ägaren ställa betydligt högre krav på avkastning. Någon motsvarande information kring regeringens samlade syn på när utdelningskrav bör ställas finns inte formulerat i något dokument . Enligt företrädare från är det varken lämpligt eller möjligt att i ett dokument samlat redovisa utgångspunkter för bedömning av utdelningskrav på bolagen då de verkar inom mycket skiftande branscher där förutsättningarna kan ändras snabbt. Det ankommer på de bolagsansvariga tillsammans med den kompetens och resurs i övrigt som finns inom departementen att analysera och göra sådana bedömningar för det enskilda bolaget. Även extern expertis anlitas i det arbetet. Ägarenheterna på Finans- och Näringsdepartementen har sådana resurspersoner och inom finns en framtagen arbetsordning som anger hur bl.a. den frågan ska beredas. I en intern promemoria anger att det avser att ta fram en "ägarpärm" som kommer att innehålla liknande information som den som gavs i ägarhandboken. Något motsvarande tycks däremot inte ha tagits fram inom andra departement. Fler bolag än har fastställda utdelningskrav För samtliga statliga bolag med marknadsmässiga krav ställer staten krav på en utdelningspolicy och därmed utdelning. Det framgår av regeringens ägarpolicy som den beskrivs i den årliga redogörelsen. I den förra granskningen fann revisorerna att cirka en tredjedel av bolagen hade i förväg preciserade utdelningskrav, vilket var färre än det antal som uppgav att man hade vinstkrav från ägaren. Enligt revisorerna borde bolag med vinstkrav alltid ha tydliga avkastningskrav och en utdelningspolicy. I den här granskningen är det av bolagen som uppger att de har krav att gå med vinst men en mindre andel, svarar att det finns i förväg fastställda utdelningskrav. Tabell 3 Utdelningskrav 1997 respektive 2002 Finns fastställda utdelningskrav från ägaren? 1997 2002 Ja och de är preciserade Ja men de är inte närmare preciserade Ej svar 16 () 20 () 3 ( ) 3 () 37 () 20 () 3 ( ) 8 () Av tabellen framgår att andelen bolag som svarat att det finns fastställda och preciserade utdelningskrav ökat från av bolagen till . Vid förra enkäten svarade av bolagen att det inte fanns några fastställda utdelningskrav. I den nu gjorda enkäten har siffran minskat till . Det är dock en något större andel av bolagen som inte lämnat något svar vilket kan ha påverkat utfallet. Tabell 4 Utdelningskrav i olika typer av bolag Marknadskrav Bolag med samhällsintressen Ja, och de är preciserade Ja, men inte närmare preciserade Totalt 15 () 30 () 5 () av bolagen med marknadsmässiga krav anger att de har fastställda utdelningskrav mot av bolagen med samhällsintressen. Det är åtta bolag med marknadsmässiga krav som uppger att de saknar utdelningskrav bl.a. Swedcarrier, , och . svarar också nej på frågan om det finns utdelningskrav från ägaren men gör det för att det är bolaget självt som har formulerat kravet och sedan stämt av det med ägaren. I tre bolag med marknadsmässiga krav finns det visserligen utdelningskrav men de är inte närmare preciserade. Det gäller t.ex. som ska ha "så hög utdelning som möjligt och som ska ge en utdelning "i nivå med branschen i övrigt". bildades och där anges att styrelsen bestämmer de ekonomiska målen. Vid en jämförelse mellan bolag under de olika departementen kan noteras att i högre utsträckning än och övriga departements bolag har fastställda utdelningskrav. Inget av bolag har svarat nej på frågan om det finns fastställda utdelningskrav mot drygt hälften för och övriga departements bolag. Skillnaden förklaras främst med att och de övriga departementen har en betydligt större andel bolag med andra krav än att ge vinst dvs. bolag med samhällsintressen eller särskilda samhällsåtaganden. Resultatet visar sammanfattningsvis att fler bolag har fastställda utdelningskrav. I stort sett samtliga av dessa bolag anser också att utdelningskraven är preciserade. Uppföljningen av de ekonomiska målen Av samtliga bolag uppger 19 stycken eller att de ekonomiska målen omformulerats . Skälen att behöva omformulera målen kan vara att verksamheten förändrat inriktning men även att målen behöver göras tydligare och lättare att följa upp. Det är en större andel av och övriga departements bolag som svarar att målen omformulerats än bolagen under . Drygt hälften av bolagen har inte omformulerat de ekonomiska målen . Bolagen har även fått frågan hur de ser på möjligheterna att följa upp de ekonomiska målen. Bolagen fick välja mellan fyra olika alternativ och gavs möjlighet att lämna kommentarer till svaren. Resultatet nedan anger andelen av samtliga bolag, dvs. även de som inte svarat på frågan. Mot bakgrund av att det var fler bolag som inte svarade enkät bör resultatet tolkas med en viss försiktighet. Tabell: 5 Uppföljning av måluppfyllelse Hur ser bolaget på möjligheten År att följa upp om de ekonomiska målen Mycket lätt, målen är mycket väl preciserade 36 35 Relativt lätt, målen är relativt väl preciserade 37 39 Relativt svårt, målen är relativt allmänt hållna 13 10 Mycket svårt, målen är mycket allmänt hållna 7 0 Ej svar 7 16 Summa 100 100 Det är i huvudsak samma resultat som vid den förra enkäten men några skillnader går att se. enkät svarade sju % av bolagen (4 st) att det var mycket svårt att följa upp ägarens krav därför att målen var mycket allmänt hållna. anser inget av bolagen detta. En något större andel av bolagen anser att det är enklare att följa upp om de ekonomiska målen har uppnåtts. Flera av bolagen som svarat att målen är preciserade och enkla att följa upp svarar att de internt omformulerar ägarens mål så att de blir mer konkretiserade. Hälften av bolagen uppgav detta. konstaterar att målen visserligen är enkla att följa upp men att de är inaktuella och inte har förändrats i takt med förändringen av verksamheten. Bolaget arbetar därför efter andra mål som är internt satta av styrelsen. Cirka hälften av de bolag som omformulerar målen redovisar dem också externt till bl. a. ägaren. Krav på redovisning av måluppfyllelsen Bolagen har även i denna enkät fått svara på frågan om staten ställer särskilda krav på att bolaget ska redovisa måluppfyllelsen, och i så fall i vilket dokument. Diagram 2 Redovisning av måluppfyllelse Det är en större andel av bolagen än tidigare som svarar att ägaren ställer krav på redovisning av måluppfyllelsen. Vidare framgår att det nu är fler bolag som anger att de har krav att redovisa måluppfyllelsen i samband med årsredovisningen eller i annat dokument. är det sjutton bolag eller av bolagen som uppger att de inte har några direkta krav på redovisning av måluppfyllelsen, bl.a. , , , Svenska Skogsplantor, och Akademiska Hus. Av enkäten framgår att det är en större andel av bolagen under som svarar att de inte föreligger några sådana krav än bolagen under och övriga departement. av bolag mot av bolagen under och övriga departement. Regeringen har beslutat riktlinjer för den ekonomiska rapporteringen Några av de bolag som uppger att de inte har några särskilda krav på att redovisa måluppfyllelsen torde inte ha uppmärksammat regeringens beslut om riktlinjer för den externa ekonomiska rapporteringen för de statliga bolagen. Riktlinjerna har tillställts samtliga statliga bolag. Riktlinjerna anger en miniminivå för rapporteringen och ska ses som ett komplement till den gällande redovisningslagstiftningen. Årsredovisning, delårsrapporter och bokslut ska presenteras enligt de rekommendationer som anges i Stockholmsbörsens noteringsavtal med bilagor. Därutöver anger riktlinjerna att bolagen bör lämna olika redogörelser i årsredovisningen bl.a. en redogörelse över beslutade finansiella mål, verksamhetsmål och i förekommande fall särskilda samhällsuppdrag samt hur dessa uppfylls. I riktlinjerna framhålls vidare att efterlevnaden av riktlinjerna kommer att utvärderas och redovisas i regeringens årliga skrivelse till om de statliga företagen. En sådan redovisning bör således bli aktuell i regeringens kommande redogörelse . För de bolag där staten är delägare ska riktlinjerna så långt möjligt tillämpas efter en dialog med övriga aktieägare. Samtliga de 17 bolag som svarat att de inte har några särskilda krav på att redovisa måluppfyllelsen ovan bör ha fått del av dessa riktlinjer. I granskningen har vidare framkommit att ägarens krav på några av dessa bolags verksamheter även framgår tydligt i ägardirektiv som fastställts . Målen för bolag med samhällsintressen För bolag med särskilda samhällsintressen sätter staten speciella mål. I regeringens årliga redogörelse anges att dessa mål baseras på kvalitativa parametrar härledda ur samhällsekonomiska eller sektorpolitiska mål och effektivitets- resultatkrav. Kraven på t. ex. kostnadseffektivitet kan vara högt ställda även om andra mål har stor betydelse. Få bolag får full ersättning för samhällsåtaganden är det totalt 26 bolag i gruppen bolag som enligt regeringen har något särskilt samhällsintresse. Av dessa har 15 bolag uppgivit att de har krav från ägaren att utföra tjänster som inte är företagsekonomiskt lönsamma. Kostnaderna för dessa åtaganden får antingen finansieras med medel från den övriga verksamheten eller genom att staten skjuter till medel. Fyra av bolagen anger att de erhåller full ersättning för att utföra dessa åtaganden och fyra bolag får ersättning för vissa men inte alla åtaganden. Sju bolag får ingen ersättning alls. De bolag som får full ersättning är , SOS-Alarm, IMEGO och . Samtliga har kravet att verksamhetens ska gå ihop med hjälp av ett fastställt ägartillskott utom SOS-Alarm som ska gå med viss vinst på verksamhet som inte direkt kan hänföras till det s.k. 112-numret. Monopolföretagen , Systembolaget och Apoteksbolaget är 3 av bolagen som inte får någon ersättning. De åtaganden som Systembolaget har är att tillhandahålla försäljningsställen till varje kommun som gör framställning om det. Det innebär enligt bolaget att vissa butiker etablerats till orter där bolaget går med förlust. Uppdraget att inte sälja alkoholdrycker till personer , till personer som är märkbart påverkade samt där man misstänker att det är fråga om langning är andra åtaganden som får finansieras inom ramen för den övriga verksamheten. Apoteksbolaget har bl.a. ett avtal med staten om att tillhandahålla ett delbetalningssystem med kunderna samt krav på tillgänglighet i hela landet. Ett annat åtagande (riksdagsbeslut ) är att aktivt byta ut dyrare läkemedel mot billigare med effekt på bolagets resultat. Det innebär enligt bolaget behov av mer personal som det ger lägre vinst. För del är åtagandet bl.a. att besiktningsorgansationen ska vara tillgänglig i hela landet med service i glesbygd. Vidare får inkomster från monopolverksamheten inte användas i bolagets konkurrensutsatta verksamhet. De övriga bolag som har samhällsåtaganden men som inte får någon ersättning är , , och A-Banan. Alla bolag som får full ersättning för sina samhällsåtaganden anser att åtagandena är förenliga med de ekonomiska resultatmål som ägaren ställer på verksamheten. För de sju bolag som inte får någon ersättning anger däremot tre att åtagandena inte är förenliga med de ekonomiska målen, , och . Samhällsåtagandena återfinns i flera olika dokument För de bolag som har sektorpolitiska mål och/eller har ålagts att utföra olika samhällsåtaganden inom eller utom ramen för sin ordinarie verksamhet har det ansetts särskilt viktigt att formulera tydliga och konkreta mål. I den förra granskningen fann revisorerna att en nödvändig del av ett aktivt ägarutövande för bolag med samhällsåtaganden var att formulera kvalitativa mål som är tillräckligt konkreta att kunna följas upp. Revisorerna ansåg också att det alltid borde preciseras hur samhällsåtagandena ska finansieras. Bolagen har fått svara på i vilket eller vilka dokument som deras samhällsåtaganden är formulerade. Av svaren framgår att regeringen formulerar krav på samhällsåtaganden i flera olika dokument. En del dokument är av mer allmän karaktär, andra kan vara mer detaljerade och riktade direkt till bolaget. Tabell 6: Samhällsåtaganden och styrdokument I vilket eller vilka styrdokument är samhällsåtaganden formulerade? (Fler än ett svar fick anges) Prop./riksdagsbeslut 6 Utfallet är i princip detsamma som vid revisorernas enkät . Övervägande delen av åtagandena tycks framgå av dokument som är allmänt hållna eller dokument som inte riktar sig direkt till bolaget. Propositioner och riksdagsbeslut är sådana exempel liksom lagar och förordningar samt flera av dokumenten i gruppen annat dokument. Ägardirektiv och avtal är direkt riktade till bolaget och är de dokument som revisorerna i sin förra granskning ansåg vara mest lämpade för att ange målen för samhällsåtaganden. 9 av 17 bolag angav då att samhällsåtagandet framgick av dessa dokument. svarar 7 bolag av 15 att samhällsåtagandet framgår av ägardirektiv eller avtal. Samhällsåtagandena uppges av några bolag vara formulerade i dokument som regleringsbrev, styrelsens visionsbeskrivning, äldre statliga utredningar m.m. Svårare att följa upp samhällsåtaganden Det har ansetts särskilt svårt att formulera uppföljningsbara mål för bolag med samhällsåtaganden. Den aktuella verksamheten grundas inte sällan på sektorpolitiska avvägningar för vilka konkreta operationella mål är svårare att formulera. De dokument som staten vanligtvis använder sig av är, som framgått ovan, sådana som vanligtvis är allmänt hållna eller inte direkt riktar sig till bolaget ifråga. Tabell 7 Måluppfyllelse och samhällsåtaganden Hur ser bolaget på möjligheten att följa upp om de samhällsåtaganden som formulerats för verksamheten har uppfyllts? Mycket svårt, kraven är mycket allmänt hållna Ganska svårt, kraven är relativt allmänt hållna Ganska enkelt, kraven är relativt preciserade Mycket enkelt, kraven är mycket väl preciserade Antal bolag Ett bolag svarar att det är mycket svårt att se om samhällsåtagandet är uppfyllt och 6 bolag att det är ganska svårt. I den förra enkäten var det 9 bolag som ansåg det vara mycket svårt eller svårt. Det bolag enkät som anser det mycket svårt är . Enligt uppgift har bolaget nu en dialog med om hur målen kan konkretiseras. Som framgått ovan är samhällsåtagandena för bolaget endast redovisade i bolagsordningen och i ett konsortialavtal. Ganska svårt anger Posten, , , A-banan, och . Postens samhällsåtagande avser bl.a. att upprätthålla kassaservice i hela landet. Åtagandet anges i bolagsordningen och i lagen om grundläggande kassaservice, men något krav på precisering av graden av måluppfyllelse har inte ställts. Enligt revisorernas enkätundersökning anser drygt hälften av bolagen ( 8 bolag) med samhällsåtaganden att de samhällsåtaganden som formulerats för verksamheten är preciserade och att det är ganska eller mycket lätt att följa upp om de har uppfyllts. 9 av de 15 bolagen anser att de inte har något direkt krav på att redovisa om och hur bolaget uppfyllt samhällsåtagandet. 8 bolag anser att de har ett sådant krav. Av dem ska 4 bolag redovisa måluppfyllelsen i samband med årsredovisningen och 4 bolag i något annat dokument. Det bör erinras om att de allmänna riktlinjer som regeringen gav ut om den ekonomiska externa rapporteringen anger att alla bolag, även de som har särskilda samhällsuppdrag, bör redovisa hur de uppfyllts i sin årsredovisning. Ägarens genomlysning och återredovisning Regeringen utvecklar den årliga redogörelsen för statliga företag Regeringens årliga redogörelse för de statliga företagen som presenterades utgör regeringens samlade information till om förvaltningen av de statliga företagen och hur företagen utvecklats . Det är som står för den skriftliga produkten, men samtliga departement tar fram uppgifterna för "sina egna " bolag. Den årliga redogörelsen har i sin nuvarande form getts ut . ger regeringen också ut kvartalsrapporter.