frsrdg · GQ04JO1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det skydd för yttrandefriheten som regeringsformen anger är ett skydd gentemot det allmänna. Det allmänna omfattar t.ex. kommunens valda församlingar och förvaltningsorgan. Skyddet innebär att en myndighet inte får ingripa mot någon för att han eller hon har använt sig av sin grundlags- skyddade rätt att yttra sig i massmedier eller på annat sätt ge uttryck för sin uppfattning. En myndighet får inte heller försöka motarbeta att den anställde använder sig av sina rättigheter. En arbetsgivare får således inte genom gene- rella uttalanden eller genom kritik i enskilda fall söka påverka arbetstagaren i fråga om det sätt på vilket denne utnyttjar sin yttrandefrihet. Undantag gäller bara för det fall ingripandet har stöd i lag. Detta hindrar emellertid inte en myndighet från att bemöta sådana påståenden som myndigheten anser vara felaktiga eller vilseledande. Ett sådant bemötande kan t.ex. ske i samma fo- rum som den anställde har använt. Såvitt utredningen hos JO visar har socialnämnden och olika uppfattningar om yttrande vid sammanträdet . Enligt socialnämnden gjorde uttalanden vari hon ut- tryckte sin oro för att Klippans invånare hade fått felaktig information. Hon ansåg, enligt socialnämnden, att uttalanden hade gett upphov till obefogad oro bland brukarna. har å sin sida anfört att gick till våldsamt angrepp mot honom. Anledningen till hennes age- rande var, enligt , inte bara innehållet i hans uttalande, utan även att han över huvud taget hade uttalat sig. har i en komplettering till anmälan också gjort gällande att ifrågasatte hans rätt att yttra sig i massmedia. Såväl som de ledamöter som beslutade om socialnämndens remissvar till JO (med undantag för ) deltog vid sammanträdet . Vad som har framkommit i ärendet har ändå inte gett mig tillräckligt underlag för att jag skall bilda mig en klar uppfattning om uttalande och agerande i övrigt vid sammanträdet. Det är inte heller sannolikt att vidare utredning skulle bringa fullständig klarhet i saken. Jag finner därför inte skäl att vidta någon ytterligare åtgärd i anledning av klago- målen mot . Rent allmänt vill jag dock tillägga att försiktighet alltid är påkallad när en socialnämnd med en anställd diskuterar frågor som har anknytning till vad denne har uttalat i massmedia. En sådan fråga får inte tas upp på sådant sätt att den anställde uppfattar det som en kränkning av dennes yttrande- och meddelarfrihet. Vad har anfört i övrigt föranleder inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Handläggningen av en begäran om att få en kopia av patientjournal som varit försvunnen och slutligen förkommit, m.m. (Dnr 3141-2000) I en anmälan till JO framförde U.S. klagomål mot Norrrlands Universitets- sjukhus handläggning av K.S:s begäran om att få kopia av sin patientjournal. I anmälan anfördes i huvudsak följande. Efter en olycka har K.S. re- gelbundet besökt sjukhuset för behandling. Hennes försäkringsbolag krävde en skadeanmälan för att betala ut den ersättning, som hon var berättigad till, och denna anmälan grundas på uppgifter ur patientjournalen. Vid ett återbe- sök hos begärde K.S. muntligen att få en kopia av samtliga journalanteckningar rörande sin person. Begäran avslogs med för- klaringen att delar av journalen var försvunna och att hon därför inte kunde få en kopia. en skriftlig begäran via fax som inte besvarades. var hon på återbesök hos samma läkare och framförde även en begäran om att få journalkopia och fick då till svar att journalen inte kunde kopieras eftersom det fattades sidor i den. och framförde återigen sin begäran. Journalen var då försvunnen vilket även ledde till att någon undersökning inte kunde genomföras eftersom läkaren inte hade någon journal att läsa ur. Vid ytterligare ett tillfälle, , begärde K.S. per telefon att få kopia av journalen. Den sköterska som hon talade med lämnade besked om att journalen var komplett. Den sista kontakten med kliniken hade K.S. då hon via telefon frågade en sköterska varför de inte hade skickat skadeanmälan till försäkringsbolaget som utlovat samt påminde om sin egen begäran. Hon fick till svar att journalen återigen var försvunnen. har även ifrågasatt om hanteringen av K.S:s journal följer reglerna i patient- journallagen samt om förutsättningarna för tjänstefel är uppfyllda. Anmälan remitterades till i , Hälso- och sjuk- sjukvårdsdistrikt, för utredning och yttrande. Lands- tingsstyrelsens arbetsutskott anförde i remissvar bl.a. följande. Enligt sökanden framställdes en begäran om kopia av patientjournal . I sjukhusets egen utredning finns något besök inte registre rat per detta datum. Det första datum där parternas uppgifter överensstämmer, om ett besök vid vilket en framställan gjorts, är . Däremot är uppgifterna motstridiga vad gäller journalens status . Enligt sökanden var journalen förkommen. Enligt kliniken var journalen tillgänglig denna dag samt även då sökanden dagen före ringt och frågat om intyget till försäkringsbolaget. Utredningen ger inte svar på frågan om patientjournalen faktiskt varit för- kommen före . Anledning till att journalen inte är tillgänglig framgår inte heller. I utredningen finns även olika uppgifter om begäran avsett kopia av journalen eller ett särskilt läkar- intyg. Följande kan sägas om vad som generellt gäller i för utlämnande och hantering av patientjournaler. En begäran om kopia av allmän handling ska enligt tryckfrihetsförordning- en handläggas skyndsamt. Beslut varigenom myndighet avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut handling med förbehåll får enligt sekretesslagen överklagas av sökanden. Sökanden ska därför underrät- tas om att han har rätt att begära att myndigheten fattar beslut i frågan. Patientjournaler inom bevaras enligt huvudre- geln . Enligt patientjournallagen ska varje journalhandling han- teras och förvaras så att obehöriga inte får tillgång till den. Vidare är en kor- rekt hantering av patientjournaler en grundläggande förutsättning för att skall kunna uppfylla kraven på god vård enligt hälso- och sjuk- vårdslagen. Inom pågår införande av datoriserad patientjournal. Vid hand- och plastikkirurgen infördes den datoriserade patientjournalen för de nya journaler som upprättas detta år (2000; JO:s anmärkning). Information om gällande regler ges kontinuerligt i många olika samman- hang för att säkerställa personalens kunskaper och rutiner för att förebygga felaktig handläggning och att patientjournaler förkommer. Som ett exempel har sjukvården i länet under lång följd av år haft tillgång till . Skriften, som uppdateras regelbundet, är en samman- ställning av gällande regler om bl a hantering av allmänna handlingar i sjuk- vården. Den har tagits fram inom . kan , mot bakgrund av föreliggande uppgifter i anmälan och utredning, inte uttala sig i ansvarsfrågan. Det finns dock tecken på att handläggningstiden varit alltför lång. Det är i strid mot gällande regler om förvaring att en journal inte är tillgänglig. De aktuella reglerna är väl kända i sjukvårdsförvaltningarna och det borde därför finnas förutsättningar att klara lagstiftningens krav. Vad gäller den nu aktuella händelsen har journalen eftersökts . sjukvård genomför nu en genomgång av samtliga vid klini- ken arkiverade patientjournaler. har denna genomgång, som inte av- slutats, inneburit att journalen ännu inte återfunnits. sjukvård kommer så långt som det är möjligt säkerställa att den berörda patienten inte utsätts för ytterligare problem pga av den försvunna journalen. Patienten kommer att erbjudas nytt mottagningsbesök för att genomgå nödvändig undersökning för utfärdande av intyg. Om patienten, oavsett orsak, inte vill besöka kliniken i , kommer Sjukvård erbjuda remiss till annan klinik med motsva- rande kompetens. Som bilaga till remissvaret hade fogats en utredning verkställd av verksam- hetschefen vid hand- och plastikkirurgiska kliniken, . I denna skrivelse uppgav bl.a. följande. Den 6/4 2000 finns ett registrerat återbesök hos oss. Vi införde datajournal varför de två följande journalanteckningarna finns dokumentera- de i vårt datasystem. kom till vår mottagning 00-07-25. Sannolikt fanns journalen till hands då även om någon sammanfattning av pappersjournalen ej gjordes. Läkarsek- reterare rapporterar också att hon hade hittat journalen denna dag och lämnat den till som träffade patienten. ringde för att fråga om intyget till försäkringsbolaget. Lä- karsekreterare fann då journalen i låda för diktering och antecknade detta den 31/7 på utlåningsmappen. Någon annan anteckning om vidare utlåning finns inte. 00-09-12 var K.S. hos underteck- nad. Då fanns inget papper. Därefter inhämtades upplysningar per telefon från kanslichefen , varvid bl.a. följande framkom. var inte i tjänst . Det finns inte någon anteckning om kontakt mellan kliniken och K.S. på besök hos . Halva journalen låg i hans fack . Den andra halvan av journalen fick han av sekreteraren efter det att hon hade återfunnit den. framställde inte någon begäran om att få ta del av kopia av journalen vid besöket hos . Efter K.S:s besök hos lades journalen i fack. Journalen är därefter förkommen. Anmälan remitterades därefter på nytt till i för utredning och yttrande. arbetsutskott anförde i förnyat remissvar bl.a. följande. Begäran om kopia av patientjournal framfördes till vid besök för- sta veckan . Läkaren utgick från att begäran av- såg hela journalen, vilken då inte fanns i sin helhet. Något avslagsbeslut fatta- des av detta skäl inte . Hela journalen fanns tillgänglig först . Enligt som då träffade patienten, framfördes ingen begäran om kopia av patientjournal. Journalen i sin helhet lades i låda och fanns där . Jour- nalen är åter förkommen. Begäran om intyg lämnades första gången . skrev inget intyg med motiv att patienten inte hade blanketter med sig. Efter besöket dikterade ett intyg till if.skadeför- säkringen. ringde patienten med förfrågan om intyget till försäkringsbola- get. konstaterade att intyg inte skrivits ut. Av någon anledning skrevs inget intyg ut heller. Verksamhetschefen uppmärksammades på frågan efter- som intyg inte utfärdats och hade slutat vid kliniken. Ny tid bokades till . Något intyg utfärdades inte heller vid detta besök. Efter detta besök togs förnyad kontakt med patienten som bl a ledde till en ny besökstid hos en annan läkare inom kliniken för utfär- dande av intyg. Besöket ägde rum . Vid kontakt med denne läkare med- delar han att han kommer att skriva ut det efterfrågade intyget som inom kommer att vara såväl försäkringsbolag som patient till handa. kan konstatera att patienten inte erhållit kopia av sin journal. Förutom att del av journalen varit förkommen (och senare hela journalen) har uppenbarligen dialogen mellan patienten och behandlande läkare inte varit tillräckligt tydlig, vilket har lett till att något beslut om att avslå begäran av journalkopia inte har fattats. kommenterade remissvaren och anförde därvid bl.a. att K.S. uppgivit att hon gjorde sin första framställan per telefon. inhämtades upplysningar per telefon från verksamhets- chefen , , varvid följande fram- kom. K.S:s journal har inte kommit till rätta. Det efterfrågade intyget är, enligt en journalanteckning daterad , utfärdat. Från inhämtades upplysning om att är verksam utomlands. I beslut anförde JO följande. Enligt 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen (TF) skall en allmän handling som får lämnas ut som alltså inte omfattas av någon sekretessbestämmelse på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahål- las den som önskar ta del av den. Av 2 kap. 13 § framgår att den som önskar ta del av en allmän handling även har rätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. En sådan begäran skall behandlas skyndsamt. JO har i ett flertal beslut uttalat att innebörden härav är att besked i en utlämnandefråga bör lämnas som begäran gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten skall kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Härtill kommer att ett visst dröjsmål är ofrånkomligt om framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material. Av 15 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) framgår det att om en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås skall den som gjort framställningen underrättas om detta. Han skall också underrättas om att han kan begära att frågan hänskjuts till myndigheten och att beslut av myndigheten krävs för att ett avgörande skall kunna överklagas. tens avslagsbeslut får enligt 15 kap. 7 § sekretesslagen överklagas hos kam- marrätt. Denna rätt gäller även för det fall myndigheten inte kan efterkomma en begäran på grund av att handlingen är förkommen. Enligt 14 kap. 4 § sekretesslagen gäller, om inte annat följer av bestäm- melse i den lagen, sekretess till skydd för enskild inte i förhållande till den enskilde själv. Sekretess inom hälso- och sjukvården kan enligt 7 kap. 3 § sekretesslagen gälla också i förhållande till den vård- eller behandlingsbehö- vande själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. När det gäller hantering av journaler framgår det av 7 § patientjournallagen (1985:562) att varje journalhandling skall hanteras och förvaras så att obehö- riga inte får tillgång till den. Av paragrafens andra stycke följer att om en journalhandling eller en kopia av handlingar har lämnats ut till någon, skall det antecknas i patientjournalen vem som har fått handlingen och när denna har lämnats ut. Av remissvaren framgår att K.S:s journal var tillgänglig i dess helhet först . Skälet till att delar av den inte varit tillgängliga har inte närmare berörts. Det kan konstateras att K.S:s journal varit helt förkom- men . arbetsutskott har uppgett att det är i strid med gällande regler om förvaring att en journal inte är till- gänglig samt har upplyst om att information ges kontinuerligt för att säker- ställa personalens kunskaper och rutiner för att förebygga att patientjournaler förkommer. Vidare framgår det att man från sjukhusets sida har eftersökt journalen och att tidigare ansvarig läkare, som har lämnat sin tjänst vid sjukhuset, utan framgång har sökts för upplysningar om journalen. Det är mycket otillfredsställande att man inte har lyckats få kontakt med för att utreda saken närmare, och remissvaren ger ingen ytterligare ledning vad gäller orsaken till att journalen har förkommit. Från har jag inhämtat upplysning om att numera tjänstgör utomlands. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att en journal inte kan återfinnas, inte minst med hänsyn till patientsäkerheten och till vikten av upprätthållandet av sekretessen inom hälso- och sjukvården. I förevarande fall har också den enskilda patienten förorsakats besvär eftersom hon inte kunnat få ut de handlingar som behövdes i försäkringsärendet. Jag finner dock anled- ning utgå från att det inträffade inte har sin grund i bristande rutiner rent ge- nerellt utan snarare är att hänföra till brister i enskild befattningshavares han- tering av journalen. Även om jag ser mycket allvarligt på den uppkomna situationen, föreligger emellertid enligt min mening inte tillräckliga skäl att nu vidta någon ytterligare åtgärd i denna del. Handläggningen av K.S:s begäran om att få kopia av sin patientjournal När det gäller K.S:s framställan om att få kopia av sin patientjournal förelig- ger det motstridiga uppgifter om vilka kontakter som har förekommit mellan K.S. och sjukhuset i denna fråga. har uppgett att K.S. vid besök hos framställde en begäran om att få ta del av journalen. Denna uppgift har senare ändrats till att framställan gjordes per telefon. Sjuk- huset har inga uppgifter om att K.S. skulle ha varit i kontakt med sjukhuset denna dag och det är även upplyst att inte var i tjänst den aktuella dagen. Det synes vara helt klarlagt att K.S. var på återbesök hos . I det första remissvaret uppgavs att detta var den första tidpunkt där parternas uppgifter överensstämmer, nämligen att det då förekom ett besök vid vilket en framställan gjordes. I det senare remissvaret har upp- giften dock ändrats på det sättet att har uppgett att K.S. inte framställde någon begäran om att få en kopia av sin journal. Där- emot uppges i detta remissvar att K.S. skall ha gjort en sådan framställan vid besök hos . Jag finner det anmärkningsvärt att de besked som lämnats i remissvaren skiljer sig åt på en sådan väsentlig punkt som rörande frågan om huruvida K.S. gjorde en framställan eller ej vid sitt besök hos . Remissvaren kan dock inte tolkas på annat sätt än att K.S. har gjort en fram- om att få en kopia av sin journal och att hon, enligt sjukhusets uppfatt- ning, framförde sin begäran till . Remissva- ren ger inga upplysningar om hur denna framställan har hanterats förutom uppgiften att det varken lämnades ut några handlingar eller fattades något avslagsbeslut eftersom inte hela journalen fanns tillgänglig. Regelsystemet i TF och sekretesslagen innebär som redovisats tidigare att en sökande alltid har rätt att skyndsamt få ta del av den efterfrågade handling- en, antingen genom att den tillhandahålls på stället eller genom att kopia av den lämnas ut. Kan handlingen inte lämnas ut skall sökanden upplysas om att han kan begära att frågan hänskjuts till myndigheten för prövning och att ett beslut av myndigheten är en förutsättning för att utlämnandefrågan skall kun- na prövas av domstol. En framställan behöver inte vara skriftlig utan kan göras muntligen. Det är dock att rekommendera att anteckna en muntlig framställan i journalen, bl.a. mot bakgrund av bestämmelsen i 7 § andra stycket patientjournallagen om att anteckning skall göras om utlämnad kopia av journalen. Eftersom den aktuella framställningen gjordes till har det ålegat henne att ta ställning i frågan. Det finns ingenting som tyder på att journalen inte kunde lämnas ut på grund av sekretess. Det är därför oklart varför inte i vart fall den del av journalen som fanns tillgänglig lämnades ut. Vidare är det oklart om den aktuella framställningen dokumenterades och om hade för avsikt att lämna ut kopia av journalen så snart den del som saknades kom till rätta. Enligt vad som är upplyst har journalen, efter det att K.S. gjor- de sin framställning, funnits tillgänglig i sin helhet. Det har dock inte gått att få klarhet i om K.S. vid ytterligare tillfällen diskuterade denna fråga med dr eller vilka ställningstaganden gjorde i frågan. Den utred- ning som föreligger i ärendet talar onekligen med viss styrka för att hand- läggningen inte har skett i enlighet med reglerna i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Eftersom det inte gått att efterhöra egen upp- fattning om vad som förevarit, anser jag mig dock inte ha tillräckligt underlag för att uttala någon egentlig kritik mot hennes handläggning av utlämnande- framställan utan begränsar mig till att göra detta påpekande. Det har lämnats motstridiga uppgifter om huruvida K.S. framförde en be- gäran om att få kopia av sin journal till vid besöket . Det är inte sannolikt att vidare utredning skulle bringa klarhet i frågan. Jag finner därför inte skäl att göra något uttalande i denna del. Handläggningen av K.S:s begäran om ett intyg I anmälan tar U.S. även upp att K.S. avsåg att göra en anmälan till ett försäk- ringsbolag för att kunna erhålla den skadeersättning hon var berättigad till. Uppgifter ur journalen skulle ligga till grund för denna anmälan. begärde därvid ett intyg från , vilket skulle tillställas försäkringsbolaget. I remissvaren redogörs för de uppgifter som finns angående K.S:s begäran om ett intyg men ger inga svar på varför intyget inte utfärdades. Då intyget nume- ra, i enlighet med vad som har uppgivits per telefon, har utfärdats går jag inte vidare i frågan. Jag vill framhålla vikten av att det inom en myndighet finns utarbetade rutiner när det gäller såväl hantering och förvaring av patientjournaler som tillämp- ningen av bestämmelserna om allmänna handlingar. arbetsutskott har upplyst om vad som generellt gäller inom angå- ende dessa frågor och har även uppgett att reglerna är väl kända i sjukvårds- förvaltningarna. Utifrån detta enskilda ärende saknar jag underlag för att bedöma om det likväl finns brister i rutinerna. Jag förutsätter under alla för- hållanden att fortsätter med kontinuerliga utbildningsinsatser och information till berörd personal angående dessa frågor. Ärendet avslutas med de delvis kritiska uttalanden som ligger i det anförda. Påstående om sekretessbrott vid utlämnande av handlingar från JO Handlingar i en förundersökning, rekvirerade i ett tillsynsärende hos JO och innehållande uppgifter som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 17 § första stycket 1 sekretesslagen, har lämnats ut till enskild. En handling som bifogats anmälan i det aktuella ärendet har innehållit delvis samma uppgifter (Dnr Adm 18-2002) I ett beslut i ett administrativt ärende föranlett av klagomål mot kanslichefen anförde chefsJO följande. Frågor om utlämnande av handlingar i avgjorda ärenden hos JO prövas i en- lighet med vad som föreskrivs i 15 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) (SekrL) i första hand av kanslichefen i dennes egenskap av arkiv- ansvarig (se 5 § andra stycket arbetsordningen för ombudsman- naexpedition). Beslut av myndigheten i sådana frågor fattas av den justitie- ombudsman till vars ansvarsområde ärendet hör eller av chefsjustitieom- budsmannen. begärde en person att per post få en kopia av aktbilaga 3 i JO:s ärende dnr 1574-1993, som hade avgjorts genom beslut . I enlighet med gällande handläggningsordning bad regi- stratorn kanslichefen att göra en sekretessprövning. begärde en annan person utlämnande av samma handlingar. Framställningen hanterades av registrator på samma sätt. Sekretessprövningen ledde i båda fallen till att handlingarna lämnades ut med vissa uppgifter ute- slutna. Aktbilaga 3 består av vissa handlingar i en förundersökning, vilka JO hade rekvirerat från dåvarande i under utredningen av det aktuella tillsynsärendet (polisanmälan , personblad 3 , förhörsdokumentation , rapport om ett hot samt beslut att lägga ned förundersökningen). I en skrivelse från Er, som är daterad men som kom in till JO , har Ni gjort gällande att utläm- nande av de aktuella handlingarna skett i strid med gällande sekretessregler och begärt att frågan om disciplinansvar och åtalsanmälan med anledning av det inträffade skall lämnas över till för prövning. Av Er skrivelse framgår att Ni anser Er ha lidit en allvarlig integritetskränk- ning med hänsyn till vissa i handlingarna förekommande uppgifters mycket känsliga art och kvalificerade skyddsvärde. Ni har framhållit att Polismyndig- heten i , med hänvisning till 9 kap. 17 § första stycket 1 sek- retesslagen (1980:100), har avslagit framställningar från de privatpersoner som nämnts ovan om utfående av identiskt samma handlingar som begärts utlämnade från JO. Ni har bifogat kopior av de aktuella besluten. På min begäran har avgett ett yttrande i ärendet, som på Er begäran tidigare tillställts Er och som föranlett vissa kommentarer från Er sida i en skrivelse daterad . har i sitt yttrande bl.a. lämnat följande sakupplysningar om handläggningen av de två utlämnandeärendena. gjorde vid den första av de två sekretessprövningarna den bedömningen att det inte fanns skäl att helt vägra att lämna ut handlingarna men att de uppgifter av medicinsk karaktär rörande diagnoser m.m. som fanns i dem skulle uteslutas. Han ansåg däremot inte att det fanns skäl att sekretess- belägga uppgiften om Er identitet. Sedan därefter hade blivit kontaktad av Er och Ni fram- fört att Ni ansåg att Er integritet hade blivit kränkt genom utlämnandet, lät framställa en avidentifierad version av aktbilaga 3 som till- fördes akten.