frsrdg · GQ04RR4 · 2003-01-01 00:00:00 — Över hälften av tjänstemännen ansåg att den åldersrelaterade andelen av medel inom det generella statsbidraget åtminstone i viss utsträckning slussats till insatser inom skola, vård och omsorg. Ekonomicheferna angav något av de två alternativen i störst utsträckning; hälften av dem har svarat "ja, i stor utsträckning" och en dryg tiondel "ja, i viss utsträckning". Av de båda övriga tjänstemannakategorierna har tre av tio vardera svarat "ja, i stor utsträckning" och drygt var femte "ja, i viss utsträckning". Medelstillskottet i sin helhet Två frågor behandlade medelstillskottet i sin helhet. Den första frågan avsåg dels äldreomsorgen, dels skolverksamheten men alla hade möjlighet att besvara den. Andelen som svarat att de inte har någon uppfattning om detta eller ej svarat på frågan blir alltså relativt stor för den tjänstemannakategori som inte direkt är insatt i äldreomsorgen respektive skolverksamheten. Det var som svarat "har ingen uppfattning om detta" eller ej svarat i båda tjänstekategorierna för den verksamhet de inte var ansvariga för. I diagrammen redovisas svaren för de som svarat på frågan. Har "Perssonpengarna" medfört att kommunens verksamhet inom äldreomsorg respektive skola erhållit utökade per capita-resurser? Svarsfördelningar i procent av dem som svarat på frågan. De flesta ekonomicheferna svarade "ja" på frågan om Perssonpengarna medfört att kommunens verksamhet inom aktuellt område erhållit ökade per capita-resurser. Detta svar från ekonomicheferna är detsamma både för äldreomsorgen och skolans verksamhet. De verksamhetsansvariga tjänstemännen visar däremot en mer splittrad bild. Skolchefernas vanligast angivna alternativ var "ja" medan bland äldreomsorgscheferna nästan lika många svarade "nej" som "ja" på frågan. Har Perssonpengarna medfört förändringar inom kommunens verksamhet för skola, vård och omsorg? Svarsfördelning i procent. Svaren på frågan om Perssonpengarna medfört förändringar inom kommunens verksamhet för skola, vård och omsorg ger inget entydigt svar. Det är väldigt få som angivit "ja, i stor utsträckning" medan drygt en tredjedel av alla tjänstemännen svarat "ja, i viss utsträckning". Det är ungefär lika stor del, en tredjedel, som angivit alternativen "inte i nämnvärd utsträckning" och "nej, knappast" tillsammans. Förhållandevis många, närmare tre av tio av tjänstemännen har också angivit "jag har ingen uppfattning om detta" eller ej svarat på frågan. Det verkar vara litet vanligare att ekonomicheferna anser att Perssonpengarna medfört förändringar inom kommunens verksamhet för skola, vård och omsorg, medan äldreomsorgscheferna oftare verkar anse att de inte medfört förändringar. 24 ekonomichefer hade kommenterat . En aspekt som framfördes i flera kommentarer var att "eftersom skola, vård och omsorg utgör en betydande andel av kommunens budget har Perssonpengarna kommit dessa verksamheter till del. Kanske inte alltid i form av tillskott utan lägre kostnadsreduceringar än fallet skulle varit utan Perssonpengarna" samt att "höjningen av de generella statsbidragen har naturligtvis medfört ett tillskott till kommunens största verksamhet. Detta hade enligt min uppfattning skett oavsett om någon nationell avsiktsförklaring avgetts eller inte." Övriga kommentarer pekar på att "Perssonpengarna bidrog till att det inte krävdes ytterligare åtstramningar inom skola, vård och omsorg. Bidrog till att klara en viss volymökning". En kommentar tog upp att "Vi fördelar inte reurserna utifrån statens direktiv om vi inte är tvingade till detta. Vi lägger resurserna där de behövs utifrån politikernas önskemål." Skolcheferna har skrivit fjorton kommentarer i denna del. Några av dessa tar upp att "det är svårt att följa Perssonpengarna" och "kan inte jämföra skillnaden på just detta och övriga åldersrelaterade statsbidrag." samt "det är betydligt svårare att följa upp effekter av generella bidrag för olika verksamheter. Specialdestinerade bidrag inom skolverksamheten är lättare att följa upp och ger bättre effekt inom avsedd verksamhet." Ett par skolchefer redovisar en tydlig användning av medlen t.ex. "budgetförstärkning inom förskola-skola med inriktning mot barn med särskilda behov" och "det gjordes en renovering av skolbyggnader som hade gjorts oavsett Perssonpengarna." Tolv ansvariga för äldreomsorgen har kommenterat . Även bland dessa återfinns kommentarer om att Perssonpengarna är svåra att följa upp och att "äldreomsorgen har utökats p.g.a. ökande andel äldre. Ingen ökning per capita." samt "verksamheter har kunnat bevaras intakta". I en kommentar framhålls också den psykologiska effekten av Perssonpengarna "den psykologiska effekten av de så kallade Perssonpengarna ska heller inte underskattas: man ser våra svårigheter, någon bryr sig." De inkomna svaren från tjänstemännen har också fördelats efter vissa kommunegenskaper, dels efter storlek på kommunen, dels efter politiska majoritetsförhållanden. Detta resultat kan endast redovisas för tjänstemännen totalt. Osäkerheten är större för de olika skattningarna i dessa "nya"grupper eftersom urvalet inte är draget med hänsyn till redovisningar för dem och försiktighet vid tolkning av resultaten är mycket viktig. Klassificering av kommuner har gjorts så att en grupp kommuner, "stora kommuner" består av en grupp med alla kommuner med invånarantal över 30 000, "och en grupp "små kommuner" består av kommuner med invånarantal 30 000 eller färre invånare. Antalet "stora kommuner" är 79, antalet "små kommuner" 210. Det är endast för några enstaka frågor där svaren från tjänstemän i små kommuner skiljer sig från dem i stora kommuner på ett nämnvärt sätt. På frågan "Medför specialdestinerade statsbidrag som regel omprioriteringar vilka berör annan verksamhet i kommunen än den som bidraget avser?" var det drygt fyra av tio av tjänstemännen i de små kommunerna som svarat "ja, ofta" eller "det förekommer, men är mindre vanligt" medan dessa svar endast angivits av en fjärdedel av tjänstemännen i de stora kommunerna. Även på frågan om effekter av de specialdestinerade statsbidragen verkar det finnas en viss skillnad för några av svarsalternativen. Tjänstemännen i de små kommunerna svarar i större utsträckning än tjänstemännen i de stora kommunerna att de vanligaste effekterna är "omprioriteringar i budgeten" och "planlagda insatser tidigareläggs". Vilka är de vanligaste effekterna av specialdestinerade statsbidrag på kortare sikt, d.v.s. ?. Svarsfördelning i procent. Uppgifter om politiskt majoritetsförhållande grundar sig på uppgifter om mandatfördelningen efter kommunalvalet . Kommunerna har delats in i sådana med borgerlig majoritet respektive med socialistisk majoritet samt en grupp "annan" där majoritetsförhållandet inte kan direkt klargöras efter man Gruppen med socialistisk majoritet omfattar 113 kommuner, gruppen med borgerlig majoritet omfattar 92 kommuner och gruppen med annan majoritet 84 kommuner. Inte heller denna indelning av kommuner uppvisar några tydliga skillnader mellan svaren från tjänstemännen i de aktuella frågorna utan det är bara för några enstaka frågor det finns anledning att tro att svarsfördelningarna skiljer sig åt beroende på kommunens politiska majoritetsförhållanden. På frågorna om effekter av de specialdestinerade statsbidragen verkar det dock som om en viss skillnad kan föreligga. Effekter av specialdestinerade statsbidrag på kort sikt, respektive på . Svarsfördelning i procent. I kommunerna med socialistisk majoritet är det en något större andel som anger omprioriteringar och tidigareläggning av planlagda insatser och initierandet av nya insatser som effekter av de specialdestinerade statsbidragen jämfört med de övriga kommunerna. Effekterna anges också kvarstå efter att bidraget upphört i något större utsträckning av tjänstemännen i kommunerna med socialistisk majoritet. På frågan om det förekommer att kommunen avstår från att söka specialdestinerade statsbidrag var det något fler av tjänstemännen i kommunerna med socialistisk majoritet, drygt hälften, som svarade "sällan eller aldrig". Detta svar gavs av fyra av tio av tjänstemännen i de borgerligt styrda kommunerna och närmare hälften av tjänstemännen i de med annan majoritet. Urvalsramen utgörs av samtliga kommuner. Den urvalsdesign som använts är stratifierat urval med OSU inom strata. Varje kommun utgör ett kluster och de tre tjänstemännen som fått besvara enkäten i respektive kommun ses som klusterelement. Av 289 kommuner har vi valt ut 72 kommuner. Det ger oss 72 kluster. Varje kluster innehåller tre element, ekonomichef, ansvarig för skola och ansvarig för äldreomsorgen. Totalt har därmed 216 enkäter skickats ut. Bortfallet redovisas per fråga som "ej svar". Tabellen nedan visar hur många kommuner som har besvarat enkäten för respektive tjänstemannakategori. Totalt har 185 enkäter inkommit. Det ger en genomsnittlig svarsfrekvens på . Kommun-grupp Totalt antal kommuner Antal svarande kommuner Antal besvarade enkäter ekonomi- chefer besvarade enkäter skolchefer besvarade enkäter äldreomsorgschefer 1 3 3 2 3 3 2 36 9 8 7 6 3 26 6 6 4 4 4 40 10 9 9 10 5 53 13 12 12 11 6 30 7 6 6 6 7 29 7 5 7 7 8 31 7 5 6 6 9 41 10 9 8 8 Totalt 289 72 62 62 61 Klustren valdes ut på följande sätt. Kommunerna stratifierades efter de kommungrupper, totalt nio stycken, som tagit fram. Inom varje kommungrupp har kommunerna sorterats efter kommunkod och därefter har ett systematiskt urval dragits i respektive kommungrupp. Antalet som valts ut i respektive grupp har bestämts proportionellt. Det betyder att urvalssannolikheten inom varje stratum är proportionell mot storleken. På det här sättet fås en geografisk spridning på kommunerna som olika kommuntyper kommer med i urvalet. Svaren har registrerats med en bestämd kod i en excel-fil och de öppna svaren har klartextregistrerats för varje uppgiftslämnare. Ej svar på frågan har registrerats som blankt. Någon kompensation för bortfallet, objektsbortfall och partiellt bortfall har inte gjorts. De redovisas istället som "ej svar". Punktskattningen och standardavvikelse har beräknats genom att använda det av SCB utarbetade SAS-programmet CLAN. Punktskattningen och osäkerhetsmarginal för respektive fråga och svarsalternativ redovisas tabellmaterialet. För att få ett konfidensintervall med ap proximativt 95 procents konfidensnivå för skattningen tas punktskattningen +/- osäkerhetsmarginalen. För att illustrera hur tabellerna ska läsas ges här ett exempel: Med specialdestinerade bidrag följer i många fall krav på finansiella motprestationer. Förekommer det att dessa krav kommer i konflikt med statens generella, ekonomiska styrning? Om man beräknar osäkerhetsintervallen för ekonomicheferna ovan blir resultatet följande: Svarsalternativ Intervall Ja, ofta 17 till 33 Det förekommer, men är mindre vanligt 24 till 44 eller aldrig 5 till 17 Ingen uppfattning 7 till 21 Bortfall/ej svar på frågan 8 till 24 Intervallen täcker med en approximativ konfidensnivå på det sanna värdet. I de fall intervallen överlappar varandra kan man inte säga om skillnaderna mellan svarsalternativen är signifikanta. När det gäller jämförelse mellan de olika svarskategorierna blir det mer komplicerat. Det beror på att tjänstemannakategorierna genom urvalsförfarandet inte är oberoende av varandra. För att kunna dra slutsatser om skillnader mellan de olika grupperna av tjänstemän måste osäkerhetsmarginalen tas fram på ett annat sätt där hänsyn tas till detta beroende. Sådana osäkerhetsintervall kan beräknas av SCB om behov finnes. Undersökningen var en postenkät till tjänstemän i ett urval av kommuner. Enkäten skulle besvaras av respektive ekonomichef, ansvarig för skolverksamhet och ansvarig för äldreomsorgen, i de utvalda kommunerna. Antalet kommuner i urvalet var 72, vilket beräknades ge en tillräcklig säkerhet i skattningarna av resultat på riksnivå för respektive tjänstemanna-kategori. Urvalet drogs så att en god representativitet av olika slags kommuner och geografiskt läge skulle uppnås. Frågorna i enkäten fastställdes av revisorer efter diskussion med SCB:s mättekniska laboratorium. Antalet frågor var 20, varav fyra med öppna svar. Frågorna omfattade tjänstemännens uppfattning om den ekonomiska betydelsen av specialdestinerade statsbidrag, resultat och effekter av specialdestinerade statsbidrag, inställning till specialdestinerade statsbidrag i kommunens politiska ledning samt generella statsbidrag med avsiktsförklaring. I missivbrevet till enkäten underströks särskilt att svaren gällde tjänstemännens uppfattning i frågorna och inte krävde några särskilda utredningar. Frågeblankett och missivbrev redovisas i bilaga 3 och 4. Undersökningen var en postenkät till tjänstemän i ett urval av kommuner. Enkäten skulle besvaras av respektive ekonomichef, ansvarig för skolverksamhet och ansvarig för äldreomsorgen i de utvalda kommunerna. Antalet kommuner var 72. Insamlingen av uppgifter skedde . Den första utsändningen gjordes och insamlingen avbröts . Uppgiftslämnare =adressater i kommunerna Genom SCB:s Räkenskapssammandrag fanns uppgifter om namn på de flesta av de ansvariga tjänstemännen, men i några fall fick vi söka namn på de ansvariga genom telefonsamtal till kommunen. Blanketten gick till samtliga kommuner till en namngiven person. I något enstaka fall var det dock otydligt om det var till personen med det yttersta ansvaret. gjordes en påminnelse till de 95 uppgiftslämnare vars svar inte inkommit till SCB . I påminnelsen bad vi också att de som inte avsåg svara på hela enkäten ändå skulle skicka in blanketten så att vi säkert visste att den hade nått ansvarig tjänsteman i kommunen. Vid brytdatum hade 185 ifyllda svar inkommit. Dessutom hade 3 blanketter utan svar på frågorna inkommit. Dessa svar behandlas som bortfall. Antal besvarade 13/2 Antal inkomna blanketter Ej avhörda, bortfall Ekonomichef 62 64 8 Äldreomsorg 63 63 9 Skolverksamhet 60 61 11 Samtliga 185 188 28 Ingen anmärkningsvärd skillnad märks i benägenheten att svara mellan de olika tjänstemannakategorierna. I vissa fall har vår utsedda adressat lämnat enkäten till en annan tjänsteman i kommunen. Detta skedde i 10 fall för ekonomichefen, 24 fall för ansvarig för äldreomsorgen och 14 fall för skol Vi kan dock inte alltid utläsa om det är en nytillträdd (i jämförelse med våra uppgifter) person på nämnd tjänst som fyllt i blanketten eller om det är en delegering till person med annan befattning. Från en kommun inkom två blanketter inom samma verksamhetsområde, ifyllda av två olika personer. Vi registrerade den blankett som inkom senast och som dessutom var ifylld av adressaten. Bortfallet i en undersökning ökar osäkerheten i de redovisade svaren, då man inte vet hur de skulle svarat om de faktiskt hade svarat på enkäten. Objektsbortfallet är relativt lågt i denna undersökning och så gott som lika litet i de tre redovisningsgrupperna. Det partiella bortfallet, d.v.s. bortfallet på enskilda frågor är mycket litet. Det förekommer nästan bara i de fall där svarsalternativen är irrelevanta, antingen beroende på svaret på en föregående fråga (t.ex. fråga 10) eller beroende på att en viss tjänstemanna kategori inte alls är berörd av frågan (fråga 18). Objektsbortfallet och det partiella bortfallet redovisas tillsammans för varje fråga i tabellerna. I diagrammen har bortfallet redovisats tillsammans med svarsalternativet "jag har ingen uppfattning" eftersom det verkar rimligast att tro att de som inte svarat på enkäten avstått från att svara eftersom de inte har någon uppfattning, åtminstone inte som de vill redovisa. Ett alternativ till detta sätt att redovisa bortfallet får man om man antar att svaren för den grupp som inte svarat skulle fördela sig på samma sätt som uppfattningarna för den grupp som faktiskt svarat på enkäten. Ett sådant antagande ändrar alltså inte relationen mellan de avgivna svaren som uttrycker en viss uppfattning, men ger en något högre skattning av de redovisade svarsandelarna Å andra sidan ökar den slumpmässiga osäkerhetsmarginalen för varje skattning eftersom urvalsstorleken minskar när man bara ser till andelen svarande. I nedanstående exempel redovisas svarsfördelningarna för de två redovisningssätten. Med specialdestinerade statsbidrag följer i många fall krav på finansiella motprestationer. Förekommer det att dessa krav kommer i konflikt med statens generella, ekonomiska styrning? Svarsfördelning i procent. Procent av de svarande Förekommer det att kommunen avstår från att söka specialdestinerade bidrag i de fall det är aktuellt att ansöka om sådana? Svarsfördelning i procent. Procent av de svarande Som framgår av de här redovisade svarsfördelningarna minskar andelen som redovisats för alternativet "har ingen uppfattning, ej svar" eftersom bortfallet ej ingår i alternativet. Bortfallet fördelas i stället ut på de förekommande svarsalternativen i proportion efter deras svarsandel. Vi antar alltså att den grupp som ej svarat skulle fördela sina svar på samma sätt som dem som svarat på enkäten, om de hade svarat. Eftersom bortfallet inte är större än blir skillnaden i procentandelar för de olika svarsalternativen inte så stor i de två redovisningsalternativen. Eftersom vi inte har någon uppfattning om hur bortfallet skulle fördela sig föredrar vi att redovisa bortfallet som ett alternativt svar. Med hjälp av tabellerna kan man också se hur mycket det skulle påverka ett enskilt svarsalternativ om alla de som ej svarat räknades till ett visst svar i stället för, som i diagramredovisningen, till har ingen uppfattning. Ekonomisk betydelse av specialdestinerade bidrag 2 Svårt att bedöma konflikten med statens styrning! 5 Troligtvis kommer omprioriteringsbehovet att öka när det gäller aktuella bidrag, såsom kvalitetssatsning i skolan, i takt med att dessa urholkas i reala termer. De specialdestinerade bidragen ger naturligtvis ett tillskott i jämförelse med om bidragsnivån inte höjs. Det är däremot troligt att tillskotten blivit lika stora vid en höjning av de generella bidragen. (4) av ökad kostnad. Skepsis beror av de föregriper prioriteringar och driver upp kostnader. Kommunen kan själv bedöma prioriteringar. Annat är det med statliga uppgifter t.ex. verksamhet som rör arbetsmarknaden eller flyktingar. Det betyder något. Men om inte dessa medel funnits hade de säkert tillförts det generella statsbidraget. Se även 16 , 20 angående kommunens inställning. De kostnadsökningar som kan följa av specialdestinerade statsbidrag kan komma i konflikt med en ekonomi i balans, t.ex. max-taxa i barnomsorgen. Vi har i budgeten kommenterat förekomsten av specialdestinerade statsbidrag, kopia av denna text bifogas. Det tydligaste externa exemplet är de s.k. Wärnerssonpengarna som i princip omöjliggör förändringar inom skolorganisationen eftersom pengarna är villkorade. Ett mycket stort problem! Bidragen tidigarelägger ofta kommunens planer. Innebär ofta högre kostnader för kommunen och då kan bidraget mildra effekten av högre kostnader. I samband med beslut om de specialdestinerade statsbidragen har följt krav/förväntningar från statens sida beträffande hur mycket antalet anställda kan öka med de ökade medlen. I vissa fall har funnits krav att antalet anställda ska öka med x medarbetare, t ex när det gäller Wärnerssonpengarna. Detta kan rimma illa med hur resurser bör fördelas med utgångspunkter från hur kommunens demografiska situation utvecklas. Krav från statens sida på viss dimensionering av vissa verksamheter kan leda till att kommunen inte kan göra åtgärder som är nödvändiga för att klara balanskravet/för att ha en sund ekonomisk utveckling. Problemen med de specialdestinerade statsbidragen är att vi får två typer av styrning, målstyrning - regelstyrning. är prioriterat så med stor sannolikhet hamnar resurserna här. Problemet är att ibland borde en resursförstärkning ske - t.ex. inom LSS. Men detta blir ju omöjligt om resursförstärkningen specialdestineras. 2-3 Konflikt kan uppstå mellan krav på motprestation och villkor för statsbidrag, t.ex. beträffande Wärnerssonpengarna. Kan även bli konflikt med balanskravet. Max-taxans införande i verksamhet berör frågorna 2, 3 och 5. Specialdestinerade statsbidrag minimerar kommunens möjlighet att göra egna prioriteringar, samt kapar en större byråkrati. Det har , , inte förekommit så många specialdestinerade bidrag. Nödvändiga omprioriteringar kan ej genomföras, exempelvis p.g.a. löfte om oförändrad verksamhet vid viss enhet. Enstaka budgeterade/planerade insatser för ett visst år får stora negativa konsekvenser avseende bl.a. Wärnerssonpengarna. Kommentar: Svårt att besvara frågor med beteckningen ofta med utgångspunkt från ett specialdestinerat statsbidrag. Svaret är givet med hänsyn till de s.k. Wärnerssonpengarna. Problem år 2001-02: Vissa områden har underskott som måste minskas genom personalminskningar. Andra har överskott. Områden med underskott kan inte få del av statsbidraget p.g.a. personalminskningar medan de med överskott kan få desto mera pengar. Motsvarande problematik mellan kommuner. Den kommunala självstyrelsen undantas vid denna typ av specialdestinerade bidrag som är så här hårt reglerade. Investeringsbidrag leder ofta till ökad driftskostnad. 2 Speciellt vad gäller uppföljningen. Vad gör vi för just de pengarna? Jämför med en egen löneökning - vad gör jag med just de ? 5 Kommunens helhetsprioritering sätts ur spel - i princip omöjligt att genomföra neddragningar inom områden med specialdestinerade statsbidrag. I stället får andra verksamheter mindre resurser. Kort erfarenhet av specialdestinerade bidrag varför det är svårt att ha en uppfattning. Se punkt 16. Specialdestinerade statsbidrag för skolan och förskolan ifrågasätts ofta av andra kommunala tjänstemän och förvaltningar, medan skolan har en positiv inställning. Har endast arbetat i kommunalförvaltning, vilket givetvis påverkar svaren. Specialdestinerade statsbidrag ger effekt inom avsedd verksamhet. Svårt att svara på. För finns ju inte specialdestinerade statsbidrag annat än för utbildning/äldreomsorg och anhörigstöd. Vi har varit mycket förbittrade över att Perssonpengarna ej var det, medan skolans peng hade en mottagare. Enda chansen att bli prioriterad är specialdestination. Specialdestinerade statsbidrag är ett tillskott, men avser medlen projekt/kortare stimulansbidrag. Finansieringsfrågan kvarstår efter att bidraget upphör. Svåra svarsalternativ, Anhörig 300 och arbetsledarutbildning. Lättare att följa men t ex "kanonpengarna" blir diffusa. De kan ibland medföra att man omprioriterar från en verksamhet till en annan för att möta eventuella krav. Konflikten gäller t. ex. om resurser fördelas utifrån ett resursfördelningssystem som bygger på olika fakta t. ex. social tyngd. Statliga bidrag fördelas generellt utifrån antal barn/vårdtagare. Bidragen kan utgöra ett välkommet ekonomiskt tillskott. Om man balanserar skickligt på givna statuter kan man använda "de nya pengarna" till verksamheter man redan driver. En lärdom är att ny verksamhet aldrig får vara beroende av statsbidrag. Annars faller de när bidraget upphör. är dessa bidrag så små att de knappast påverkar inriktningen. Uppfattas mera som ett sätt för rikspolitikern att "låtsas" som att man satsar på olika områden. Skapar dock en del administrativt merarbete. Tyvärr är det sällan förekommande att medel till vård och omsorg är specialdestinerade. En utökning i den generella statsbidragspåsen kommer ofta inte verksamheten till del. När det gäller äldreomsorg så upplevs specialdestinerat statsbidrag som en prioritering inom våra områden. Utvärdering och uppföljning viktig. Satsar som bidragen styr med en planering som kanske inte är den bästa. Bidragsstyrning t.ex. lägenhetsstorlek - ej behovet styr. Man står med handen i syltburken. 2 Kravet budget i balans. Resultat och effekter av specialdestinerade statsbidrag 10 Avstår att svara eftersom svaret på fråga 9 är sällan eller aldrig De specialdestinerade statsbidragen har bidragit till en mer komplicerad styrning.