frsrdg · GQ04RR21 · 2003-01-01 00:00:00 — 3.2 De äldres rättssäkerhet 59 3.3 Ekonomi och resursanvändning 60 3.4 Kvalitet och inriktning 60 4 Revisorernas slutsatser och förslag 61 4.1 Ökade påfrestningar på kommunerna 61 4.2 Behov av flera typer av insatser 61 4.3 Revisorernas förslag 64 Rapport 2002/03:14 Vad ska man tro? Redovisning av statsbidrag till kommunerna 67 2 Behovet av ekonomisk statistik 73 2.1 Nationella beslut och beslut inom EU 73 2.2 Statistik om offentliga finanser och offentlig konsumtion 73 3 Innehållet i redovisningen 75 3.3 Generellt statsbidrag 76 3.4 Specialdestinerade statsbidrag 77 4 Statistikansvariga myndigheter 79 4.1 Gällande reglering 79 5 Utbetalning av bl.a. generellt statsbidrag 82 5.1 beräknar och skattemyndigheterna 5.2 Redovisning av momsinbetalningar 84 6.1 Regeringens redovisning 85 6.2 Statskontorets redovisning 86 7 Generellt statsbidrag 87 7.1 Kommuner och landsting 88 7.2 Generellt statsbidrag till kommuner 89 8 Specialdestinerade statsbidrag 91 8.1 Kommuner och landsting 91 8.2 Specialdestinerade statsbidrag till kommuner 92 9 Statsbidrag till kommuner 95 9.1 Samtliga statsbidrag 95 9.2 Statsbidrag till kommuner 96 10 Jämförelse av samtliga statsbidrag 99 11 Statistikens kvalitet 100 11.1 Statistikens tillförlitlighet 101 11.2 Förslag från utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken 101 12 Revisorernas överväganden och förslag 102 Betydelsen av ekonomisk statistik 102 Regeringen bör definiera begreppet statsbidrag 103 Regeringen bör tydliggöra myndigheternas ansvar 103 Regeringen och statistikansvariga myndigheter bör tydliggöra vad som ingår i redovisningen 104 Regeringen bör redovisa de specialdestinerade statsbidragen 105 De statistikansvariga myndigheterna bör förklara skillnader mellan av kommunerna 1992-2002 121 1 Kommunernas inkomster och statens styrning 122 2 Teoretiska motiv för ekonomiska interventioner i förhållandet mellan stat och kommun 124 2.1 Fördelning och horisontell rättvisa 124 2.3 Interaktioner mellan aktörer i den offentliga sektorn 125 2.4 Problem förenade med räddningsaktioner samt incitament i försäkrings- och utjämningssystem 127 2.5 Ekonomiska styrmedel i kommunsektorn 128 3 Statsbidrags- och utjämningssystemen 131 3.1 Förändringar i bidragsgivningen 131 3.2 Utvecklingen - sammanfattning och några siffror 141 3.3 Problem i statens bidragsgivning 144 4.1 Förändringar i skattesystemet 150 4.2 Utvecklingen av de kommunala skatteinkomsterna under 4.3 Skattebasdelning orsakar problem 154 5 Ekonomisk förvaltning och kontroll 155 5.1 Förändringar i kommunernas ekonomiska förvaltning 155 5.2 Kommunernas underskott 156 5.3 Balanskravet och den nuvarande 6.1 Förändringar i reglerna för kommunernas avgifter under 6.2 Kommunernas avgifter i barnomsorgen och äldreomsorgen 6.3 Skillnader i barnomsorgsavgifter påverkar horisontell rättvisa Effektivare bidrags- och avgiftssystem 164 Bättre koordinering mellan de olika nivåerna i den offentliga sektorn 166 Tydligare och enklare beräkningsgrunder för statsbidrags- och utjämningssystemen 167 Balanskravet bör skärpas 168 i förändring -ansvarsfördelningen mellan stat och kommuner 1974-2002 175 2 Ansvarsfördelningens huvudprinciper 177 2.1 Principiella målkonflikter 177 2.2 Ansvarsfördelningsprinciper i 180 2.3 Ansvarsfördelningsprinciper i andra europeiska länder 183 2.4 Ett genomgående mönster 190 3 Hur har ansvarsfördelningen förändrats? 3.1 Huvuddragen i den svenska utvecklingen 191 3.2 Internationella tendenser 197 3.3 Några sammanfattande iakttagelser 201 4 Förändringarnas konsekvenser 201 4.1 Förhållanden i 201 4.2 Internationella erfarenheter 203 5 Slutsatser och slutbedömning 204 5.1 Huvuddrag och förklaringar 204 5.2 Ansvarsprincipernas ändamålsenlighet 207 5.3 Tre alternativ för ökad enhetlighet 207 5.4 Lär av andra länder 209 Utjämningssystemet består av inkomstutjämning, kostnadsutjämning och införanderegler. Systemet ska vara statsfinansiellt neutralt. Det innebär att de utjämningsbidrag som vissa kommuner och landsting erhåller finansieras med utjämningsavgifter som övriga kommuner och landsting erlägger. Skrivelse, dnr. 2002:10(4). Underlaget till detta kapitel har hämtats från SOU 2001:34, Behovet av ekonomisk statistik, Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. SOU 2001:34, Behovet av ekonomisk statistik, bilagorna 2 och 3. SOU 1991:98, ekonomi i samhällsekonomisk balans - statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya samarbetsformer, s. 127. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU03, rskr. 2002/03:87. Prop.1991/92:150, bet.1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345. Principen förtydligades i prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:FiU19, rskr. 1993/94:442. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU3, rskr. 2000/01:126. Ekonomistyrningsverketts rapport 2001:9 2000, s. 102. 2001/02:112, bet. 2001/02 :FiU17, rskr. 2001/02:296. , Ekonomisk styrning - en handledning för verksamhet och budgetberedning, . Förordning (2000:606) om myndigheternas bokföring, förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, anslagsförordningen (1996:1189) och kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188). Förordning (1995:1644) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, Lag (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting, förordning (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. Lag (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns eller annan menighets utbetalning av skatt, m.m. lag (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting, lag 1995:1517 om införande av lagen om generellt statsbidrag till kommuner och landsting och lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting, förordning (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting, förordning (1995:1646) om skattesatser vid beräkning av utjämningsbidrag för kommuner och landsting. 1997/98:1 utgiftsområde 25. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU 20, rskr. RRV 2001:6, Kommunkontosystemet - en kartläggning, prop. 2001/02:112. Regeringsbeslut 43, Fi2002/4769. Skrivelse 2000/01:102 och skrivelse 1999/2000:102, Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Statskontoret, rapport 2003:5, Statsbidragen till kommuner och landsting - en kartläggning och analys. Statskontoret, rapport 2003:5, Statsbidragen till kommuner och landsting - en kartläggning och analys. De bidrag som har identifierats är Europeiska socialfonden (1996, 1998 och 2000), Europeiska regionala utvecklingsfonden (1996, 1998 och 2000), EG-budget finansierad strukturstöd fiske (1998 och 2000), EG-budget finans, miljö struktur och regionalpolitik (1998) och EG-budgetens jordbruksfond finansierat regionalpolitiskt stöd (1998). RRV rapport 2001:6, Kommunkontosystemet - en kartläggning. SOU 2002:118, Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken, bilaga 3 till slutbetänkandet från Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. SOU 2002:118, Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken, slutbetänkande från Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. Den ekonomiska teorin för statsbidrag och ekonomiska aspekter på stat och kommunförhållanden beskrivs bl.a. i Oates (1972) och Wildasin (1986). Översikter av området ges av Boadway (2001) samt (1998). På EU-nivå är beskattningens effekter på gränshandel och företagsetableringar ett uppmärksammat problem. "Det irländska undret" t.ex. ses ofta som en ren effekt av skattekonkurrens. Se Hanes (2002a). För en beskrivning av flugpapperseffekter, se t.ex. Hines och Thaler (1995). och (2000) finner en flugpapperseffekt för det svenska skatteutjämningsbidraget och 1990. Den uppmätta effekten innebär att ett klumpsummebidrag har ungefär dubbelt så stor inverkan på kommunernas utgifter som en ökning av skatteunderlaget av motsvarande storlek. Svensk forskning om kapitalisering har belyst offentliga tjänsters betydelse för fastighetspriser i större städer (se , 1997) och finner att fastighetspriserna delvis kapitaliseras. I det s.k. kommunkontosystemet, vilket infördes , erhåller kommuner och landsting kompensation för mervärdesskatt som uppstår i icke-statlig verksamhet. Utbetalningarna från systemet finansieras av kommunerna och landstingen genom att de betalar in en fast avgift per invånare, dvs. Det finns inga motsvarande resultat för äldreomsorgen, se revisorer (2002c). Det är mycket svårt att empiriskt studera externa effekter i kommunsektorn, vilket bl.a. beror på att de externa effekterna inte är direkt observerbara. Ett sätt är att undersöka om det finns en rumslig korrelation (samvariation) mellan närliggande (grann) kommuner. Se Hanes (2002b) och (2001) för studier av räddningstjänst- respektive fritids- och kulturutgifter i . I båda dessa studier finner man stöd för hypotesen att kommunala utgifter "spiller över" till grannkommunerna. revisorer (2002b) noterar att slog fast att ett villkor för likvärdig standard i skolan var ett specialdestinerat bidrag avsett att finansiera en betydande del av skolverksamheten. Ett specialdestinerat sektorsbidrag introducerades också 1991, men upphörde att gälla i och med att det generella statsbidraget infördes . Den regressionsekvation som skattats har följande utseende: LN(LÄRARTÄTHET) = -0,314*LN(UNDERVISNINGSKOSTNAD PER LÄRARE) + ANDRA FAKTORER. Lärartäthet definieras som antal lärare omräknat till heltidstjänster per 100 barn och undervisningskostnaden per lärare har erhållits genom att beräkna denna med uppgifter om undervisningskostnaden per elev, antalet elever och antalet lärare. De andra faktorer som vi kontrollerar är invånardistans, andel lågutbildade, andel utländska medborgare, andel barn i kommunen i åldern , skattekraft, (logaritmen av) antal elever i kommunens grundskolor, samt andel elever som deltar i modersmålsundervisning. Samtliga parametrar förutom de associerade med andel lågutbildade, andel utländska medborgare och skattekraft är signifikant bestämda på 99-procentsnivån. Ekvationen har en förklaringsgrad på 0,37 och antalet observationer är 267. Se t.ex. (1996). Detta innebär att om de totala arbetsgivaravgifterna är kan de minskas med . Notera också att denna beräkning bygger på data och är inte helt jämförbar med undersökning som baseras på data . Det huvudsakliga felet är emellertid att lönesumman troligen är överskattad på grund av löneökningar , vilket i sin tur innebär att sänkningen av arbetsgivaravgifterna är underskattad. SOU 1998:151, s. 207. Törlingdomen i Arbetsdomstolen (AD 109/1998) berör pensionsavtal för arbetstagare hos kommuner och landsting. Detta är tanken i den s.k. konvergenshypotesen. Det finns olika bakomliggande anledningar till varför skattebaserna skulle bli mer jämnt fördelade. En anledning är att produktiviteten i kommunerna blir mer lika och en annan anledning är att befolkningen flyttar mellan kommuner. I vårt datamaterial kan vi inte skilja mellan vilken av dessa två faktorer som betyder mest för utseendet av figur 4. Oavsett om produktivitet eller migration är förklaringen kvarstår det faktum att det är stor variation mellan tillväxten i kommunernas skatteunderlag. Se och (2001, 2003), Boadway och (1996), samt Dahlby (1996) för diskussioner av dessa olika politikalternativ. m.fl. (2002) och Goodspeed (2002a, 2002b) studerar skatteinteraktion empiriskt. För ytterligare klassificeringar av olika typer av balanskrav, se Bohn och Inman (1996). Se revisorer (2001).