frsrdg · GQ04RR1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det behöver enligt revisorerna bli tydligare vilka resurser som behövs, vilka resurser som används samt resultatet av insatserna. Några för insatserna centrala förutsättningar behöver förändras. Detta gäller hur beslutsprocessen ser ut, hur medlen fördelas och hur arbetet är organiserat. Revisorerna föreslog att regeringen skulle redovisa för vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra beslutsunderlaget och för att göra beslutsprocesserna tydligare rörande freds- och hjälpinsatser. Samtliga anslag som används för freds- och hjälpinsatser (inom utgiftsområdena 5 Internationell samverkan, 6 Totalförsvar och 7 Internationellt utvecklingssamarbete) ska enligt revisorernas förslag ses över i syfte att få en tydligare fördelning. Alla berörda delar av ska enligt förslagen omfattas av denna genomgång, och regeringen ska redovisa för vilka åtgärder som vidtagits för att genom en tydligare anslagsindelning få till stånd en bättre resultatanalys. Revisorerna ansåg att alla former av freds- och hjälpinsatser genom Sida borde redovisas på ett tydligare sätt så att det bättre framgår vad de kostat och vad de resulterat i. Regeringen bör enligt revisorerna uppdra åt Sida att se över myndighetens mål- och verksamhetsstruktur i syfte att få fram en tydligare redovisning av insatserna. Slutligen föreslog revisorerna att regeringen ska utarbeta förslag till hur Försvarsmakten fortsättningsvis ska rekrytera personal för internationella insatser. Tre motioner väcktes med anledning av revisorernas förslag. har ännu inte tagit ställning till förslagen. har dock i sitt betänkande över budgetpropositionen berört delvis samma problem. Utskottet anser att det fortfarande i stor utsträckning saknas en koppling mellan vilken verksamhet som genomförts och vilka kostnader som detta har medfört. Det tydligaste exemplet på detta är enligt utskottet redogörelsen för de internationella insatserna, och utskottet erinrar om att ska informeras om vilka insatser som planeras för fredsfrämjande truppinsatser och vilka kostnader som budgeterats härför. Lika självklart borde det enligt utskottet vara att återredovisa resultatet av verksamheten i samma termer. Förslag 2001/02:RR18 revisorer granskade på initiativ av bostadsutskottet ROT-avdraget till egnahem och hyresbostäder. ROT-avdraget var ett skatteavdrag för reparationer, ombyggnader och tillbyggnader av bostadshus som var i kraft 1999. Revisorernas granskning visade att avdraget fungerade tämligen väl. Granskningen gav också vissa belägg för att ROT-avdraget bidrog till att begränsa svarta arbeten inom byggsektorn. Revisorerna fann det dock anmärkningsvärt att ROT-avdraget inte utvärderades det var i kraft. En skrivelse med revisorernas förslag lämnades till . Skrivelsen behandlades av skatteutskottet . En motion väcktes i samband med skrivelsen. Utskottet ställde sig bakom huvuddelen av revisorernas förslag. beslutade enligt utskottets förslag (bet. 2001/02:SkU28; rskr. 2001/02:333). Statens styrning av livsmedelstillsynen Förslag 2001/02:RR19 avslutade revisorer den första granskningen av statens styrning av verksamheter i kommuner. Granskningen av livsmedelstillsynen var en uppföljning av revisorernas tidigare granskning (förs. 1994/95:RR8). Revisorerna konstaterade att livsmedelslagstiftningen i i hög grad är harmoniserad med EU:s lagstiftning. Däremot råder en betydande frihet för medlemsländerna vad gäller finansiering och organisation av verksamheten. I granskningen konstateras att staten inte styr eller påverkar verksamheten i önskvärd utsträckning. Regeringen har lämnat långtgående befogenheter till att leda och samordna den kommunala tillsynen. Revisorernas granskning visar att i begränsad utsträckning använder de möjligheter som regeringen har delegerat till verket. Enligt revisorernas uppfattning kan styrning och samordning av den kommunala tillsynen förbättras utan att verkets befogenheter behöver förändras. Revisorerna föreslog dock att regeringen skulle uppdra åt att upprätta en åtgärdsplan för att komma till rätta med de brister som verket har uppmärksammat inom den kommunala tillsynsverksamheten. Revisorerna ansåg att finansierings- och avgiftssystemen har betydande brister. Det komplicerade avgiftssystemet har negativa effekter för såväl företag som tillsynsmyndigheter. Avgiftssystemet ger inte företagen tillräckliga incitament att följa gällande regelverk och kan inte heller garantera att myndigheterna får de resurser som tillsynsbehoven kräver. Enligt revisorernas uppfattning behövs en grundläggande förändring av nuvarande finansierings- och avgiftssystem. Ett nytt system bör utformas för att skapa incitament för verksamhetsutövare att följa gällande regelverk och ge tillsynsmyndigheterna förutsättningar att anpassa sina resurser efter behovet av tillsyn. Avgiftssystemet behöver också bli enklare. Överföringen av medel från kommunerna till bör upphöra. I granskningen konstaterades att det finns en betydande osäkerhet om kommunernas kostnader för livsmedelstillsynen. Revisorerna föreslog att regeringen skulle ta initiativ till att förbättra kostnadsredovisningen. Revisorerna föreslog också att ett flertal åtgärder skulle vidtas för att förbättra informationen om livsmedelstillsynen. Detta avsåg både informationen om EU:s förordningar som gäller direkt som lag i medlemsstaterna och regeringens information till om resultatet av livsmedelstillsynen i . Även kvaliteten på de uppgifter som kommunerna lämnar till behöver förbättras. bör göra fördjupade analyser av tillsynens resultat. Revisorerna föreslog även att regeringen skulle utreda vilka sanktionsmöjligheter som är lämpliga när kommuner inte uppfyller rapporteringskraven. Därutöver lämnade revisorerna ett antal förslag som syftar till att säkerställa att de mål som finns för livsmedelstillsynen uppnås. Revisorerna lämnade totalt tio förslag. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade revisorernas förslag (bet. 2001/02:MJU22). Utskottet föreslog tillkännagivande för revisorernas samtliga förslag. Utskottet föreslog därutöver ett ytterligare tillkännagivande. Två motioner behandlades i samband med revisorernas skrivelse. följde utskottets förslag (rskr. 2001/02:122). ITiS - En statlig satsning på IT i skolan Förslag 2001/02:RR20 Det nationella programmet för IT i skolan (ITiS) har genomförts och har kostat staten . Revisorerna konstaterade i granskningen att genomförandet av programmet i huvudsak har fungerat väl men förorsakat merkostnader i kommunerna. Kritik har riktats mot att av ITiS-medlen har använts för inköp av datorer till de deltagande lärarna. Revisorerna ansåg att en djupare analys av erfarenheterna från andra satsningar och av situationen i skolorna borde ha gjorts innan programmet påbörjades. Vidare borde motivet till att regeringen bildade en särskild delegation för att genomföra programmet ha redovisats för . Revisorerna är av principiella skäl också tveksamma till att en myndighet under regeringen leds av en statssekreterare i . Om en ny nationell satsning på IT i skolan genomförs bör regeringen få i uppdrag att följa upp vilka merkostnader ITiS har lett till i kommunerna. Även kommande kostnader för kommunerna av en sådan satsning bör beräknas och beaktas. På grundval av de uppföljningar och utvärderingar som görs av ITiS bör regeringen också sammanfatta erfarenheterna av satsningen och redovisa dessa för . hade ännu inte behandlat revisorernas granskning. Förslag 2001/02:RR221 Revisorerna har på eget initiativ granskat systemet för finansiering av de avtalsförsäkringar som omfattar statligt anställda - den s.k. försäkringsmodellen. Granskningen visade att modellen medför betydande problem. Framför allt är risken stor att försäkringsmodellen leder till en diskriminering av äldre arbetskraft, eftersom premiens storlek kraftigt påverkas av arbetstagarens ålder. Detta strider mot de principer som bl.a. ligger bakom arbetslinjen som statsmakterna uttalat sig för. Utformningen av premieberäkningarna har också medfört stora planeringsproblem, i synnerhet för små myndigheter. Myndigheterna gör månadsvisa inbetalningar enligt en preliminärt beräknad premie. När den slutliga premien beräknas kan det för vissa myndigheter visa sig att skillnaden mellan preliminär och slutlig premie blir betydande. Granskningen redovisades i en rapport . Rapporten har sedan remissbehandlats och revisorerna har därefter överlämnat ett förslag till . Revisorerna föreslog att regeringen skulle se över försäkringsmodellen. Framför allt borde regeringen överväga ett system för att maximera de som myndigheterna betalar in samt se till att beräkningen av premierna förbättras och görs med kortare intervall. Revisorerna föreslog också att rollen för skulle förändras samt att stödet från skulle förbättras. Skrivelsen överlämnades till . avser att behandla skrivelsen . Regeringen tillsatte en kommitté för att genomföra en översyn av den nuvarande finansieringsmodellen för avtalsförsäkringarna. Enligt direktiven (dir. 2002:159) ska översynen inriktas på att motverka de eventuella snedvridningar som nuvarande system kan medföra och på att förbättra myndigheternas möjligheter att förutse kostnaderna för avtalsförsäkringarna för sina anställda. Översynen ska vara genomförd och redovisad . Förslag 2002/03:RR2 revisorer har på eget initiativ granskat genomförande och genomslag av personalpolitiska beslut. Beslutet syftade till att personalpolitiken i högre grad än tidigare skulle bli ett medel för förändring och effektivisering av den statliga verksamheten. Revisorerna konstaterade att den statliga personalpolitiken inte kan ses som vilken personalpolitik som helst. har i regeringsformen angett regler som skiljer ut den statliga verksamheten och personalpolitiken. Det finns därför ett legitimt behov från sida att få information om hur den statliga verksamheten och därmed personalpolitiken utvecklas. Revisorerna underströk att regeringens övergripande ansvar är grundläggande för den personalpolitiska styrningen i staten. Regeringens ansvar gäller både normgivning och vägledning för de statliga arbetsgivarna och för uppföljningen av myndigheternas situation. Revisorerna konstaterade också att den arbetsgivarpolitiska delegeringen inom statsförvaltningen inte är tillräcklig för att staten ska bedriva en bra personalpolitik och att dagens system för uppföljning av den statliga personalpolitiken bör ses över. regeringen ska precisera den arbetsgivarpolitiska delegeringen och konkretisera viktiga personalpolitiska begrepp som saklighet och effektivitet, myndigheterna i budgetunderlagen ska redovisa de personalpolitiska konsekvenserna av större planerade omställningar, det behvs bde en mera samlad och en mera verksamhetsanpassad uppfljning och redovisning av den statliga personalpolitiken en ny stabsmyndighet till regeringen inom personalpolitikens område skulle kunna ge regeringen bättre beslutsunderlag och bl.a. beakta de små myndigheternas situation. avser att behandla skrivelsen . Statens styrning av skolan Förslag 2002/03:RR3 I sin granskning av statens styrning av skolan fann revisorerna bl.a. att det råder stora skillnader mellan olika kommuners satsningar på skolan, att regeringen omvandlat från en liten kunskapsorganisation, till ett av sina viktigaste organ för att förmedla medel till kommunerna att regeringen ställt upp preciserade villkor för hur specialdestinerade bidrag får användas, att missförhållanden i skolorna fått förekomma innan de anmälts till , att regeringen fördelat medel direkt till enskilda skolor, utvecklingsdialoger ingripit direkt i skolverksamheten, att personal fördubblats och att utgifterna för konsulter ökat med , att tillsyn minskat, trots att regeringen vid upprepade tillfällen hade uppmanat verket att öka tillsynen. som revisorernas rapport (2001/02:13) remissbehandlades presenterade regeringen en utvecklingsplan för skolan (skr. 2001/02:188). Där aviserade regeringen en satsning på utbildningskvalitet. Informationen till elever och lärare skulle förbättras. Kvalitetsredovisningarna skulle blir verktyg för lokalt kvalitetsarbete. uppdrag skulle renodlas och inriktas mot tillsyn och kvalitetsgranskning. En ny myndighet för skolutveckling skulle inrättas. Regeringen angav också att man hade för avsikt att lagfästa tillsynen över det offentliga skolväsendet. sedan bildades har skolor som inte rapporterat in betygsstatistik förelagts vite. Genom regeringens skrivelse och åtgärder hade flera av revisorernas förslag tillgodosetts. I skrivelsen till (förs. 2002/03:RR3) föreslog revisorerna att regeringen skulle analysera sambandet mellan en ökad andel specialdestinerade statsbidrag och kommunernas möjligheter att finansiera sin skolverksamhet. Revisorerna ansåg också att frågan om samordning av kvalitetsredovisningen och den kommunala årsredovisningen borde utredas närmare. Vidare föreslog revisorerna en bestämmelse om anmälningsplikt med innebörden att var och en som är verksam inom skolväsendet ska vara skyldig att anmäla uttalade missförhållanden i skolorna - eller risk för missförhållanden - till . hade ännu inte behandlat revisorernas förslag. Nationella mål i kommunernas äldreomsorg Förslag 2002/03:RR4 Revisorernas granskning av äldreomsorgen är ett led i en bredare satsning där stat - kommunfrågor granskas inom tre områden. Revisorerna konstaterade i granskningen att beslut om äldreomsorgen inte följs. Denna ska vara en del av den generella välfärd som ska komma alla till del och hjälpen ska i första hand avse stöd i det egna hemmet. Men trots att de äldsta har ökat kraftigt i antal minskar antalet hjälptagare i äldreomsorgen och en ökad andel av dessa bor också på institution. Cirka 5 000 beslut om hjälpinsatser har även fattats på felaktiga grunder eller har inte verkställts. Anhöriga svarar för en övervägande andel av de äldres hjälpbehov i det egna hemmet. Endast en tredjedel av de äldre som behöver hjälp i hemmet får detta via den offentliga äldreomsorgen. I dessa fall är insatserna ofta omfattande, men dåligt anpassade till de äldres hjälpbehov. Kommunerna hänvisar till resursbrist. Revisorernas granskning visar dock att det saknas ekonomiska analyser av stora skillnader i äldreomsorgens utbyggnad och kostnader. Statistiken har också allvarliga brister. Huvudansvaret för dessa problem vilar på kommunerna. Men revisorerna konstaterade att har gjort en snäv tolkning av sitt ledningsansvar och att den statliga tillsynen har varit splittrad. En rapport (2001/02:16) publicerades och sändes på remiss. Remissinstanserna instämde i huvudsak i revisorernas analys och slutsatser. En skrivelse med revisorernas förslag överlämnades till . I denna föreslog revisorerna bl.a. ett program för att åtgärda de rättsliga problemen med beslut och verkställighet inom äldreomsorgen, analyser av äldreomsorgens resursanvändning samt en stärkt normering och tillsyn. Med anledning av revisorernas förslag har tre motioner väckts i . kommer att behandla revisorernas förslag . Styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar Förslag 2002/03:RR7 Revisorerna har på eget initiativ granskat hur regeringen styr och Försvarsmakten för att åstadkomma en effektiv förvaltning och ett effektivt brukande av försvarets fastigheter och anläggningar. Revisorerna har även granskat hur och Försvarsmakten har samver-kat inom fastighets- och anläggningsområdet. Efter förslag från försvarsutskottet omfattade granskningen också frågan om vilka effekter tillämpningen av kapitalkostnader har haft i samband med förbandsnedläggningar till följd av inriktningsbeslut. Revisorerna kunde konstatera att ett antal brister inom bidragit till att Försvarsmakten haft svårt att sätta press på verket. Trots att det hade gått fastighetsreformen hade och Försvarsmakten fortfarande stora problem med att tillämpa fastighetsreformen i enlighet med intentioner. Revisorerna lämnade därför ett antal förslag för att förbättra Försvarsmaktens insyn i . Med granskningen av försvarets fastigheter och anläggningar har revisorer-na genomfört tre granskningar av hur avgiftsfi-nansiering tillämpas i försvaret. De övriga två granskningarna är Försvarshögskolan i det nya försvaret (1999/2000:RR10) och Styrningen av försvarets materielförsörjning (2001/02:RR7). Med anledning av de stora problemen med att tillämpa avgiftsfinansiering i försvaret ifrågasätter revisorerna den styr- och finansieringsform som statsmakterna beslutat om för försvaret. Granskningarna visar att det uppstår problem när man försöker efterlikna en marknad inom ett område där förutsättningarna för att uppnå marknadsmässiga förhållanden är ytterst begränsade. Revisorerna föreslog därför att skulle ge regeringen i uppdrag att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att utvärdera styr- och finansieringsreformerna i försvaret. avser behandla skrivelsen . I behandlingen kommer även yttrande från försvarsutskottet att inhämtas. Förslag 2002/03:RR8 Familjehemsvården, som i första hand är ett ansvar för kommunerna, styrs delvis av mål och regler som är formulerade i socialtjänstlagstiftningen. revisorer har granskat i vilken utsträckning dessa efterlevs. När revisorer granskade familjehemsvården konstaterades att samhällets insatser för tillsyn, utbildning, stöd och handledning av familjehem varit bristfälliga på såväl central, regional som lokal nivå. Revisorerna drog slutsatsen att problemen inom familjehemsvården speglade samhällets bristande engagemang för denna vårdform (förs. 1991/92:21). Revisorernas granskning 2002 har visat att det fortfarande finns stora problem inom familjehemsvården. Revisorerna framhöll särskilt följande problem. Familjehemsplacerade barns skolgång fungerar dåligt. Andelen tonårsplaceringar som leder till sammanbrott uppgår till beroende på hur sammanbrott definieras. Andelen barn som placeras på institution har ökat kraftigt på familjehemsvårdens bekostnad. Det förekommer ofta att inte lever upp till de krav socialtjänstlagen ställer på barnavårdsutredningar. Det är ovanligt att använder en strukturerad metod för att följa placerade barns utveckling. Granskningen visade att det saknades en idé om hur familjehemsvården bör utvecklas på nationell och regional nivå. Revisorerna föreslog i sin skrivelse till att staten bör ta initiativ till att en nationell strategi för familjehemsvårdens utveckling utarbetas. Som en del av detta arbete föreslog revisorerna även en ordentlig kartläggning av landets familjehem, en kartläggning av de avtal som sluts om köp av förstärkt familjehemsvård, en satsning som underlättar arbetet med att rekrytera fler familjehem, en ändring av reglerna för arbetslöshetsersättningen, en utvärdering av de metoder som används för att utreda blivande familjehem, en satsning på forskning som utvärderar familjehemsvårdens effekter och att länsstyrelserna får i uppdrag att genomföra en rikstäckande till-synsinsats av familjehemsvården. Granskningen har redovisats i en rapport som har remissbehandlats. Revisorernas förslag till överlämnades . Förslaget stöds i två motioner. har ännu inte behandlat revisorernas förslag. Med tvång och god vilja - vad gör ? Förslag 2002/03:RR9 revisorer har på socialutskottets initiativ granskat (SiS), som är ansvarig myndighet för tvångsvård av unga med sociala problem och av vuxna missbrukare. Granskningen gällde kvalitet i behandling, forskning och utvecklingsarbete samt uppföljning och kontroll. En rapport publicerades (2002/03:1). Rapporten sändes på remiss och alla remissinstanser med undantag av SiS instämde i huvuddelen av revisorernas slutsatser och förslag. En skrivelse med revisorernas förslag överlämnades till . I granskningen konstaterade revisorerna att det inte finns något vetenskapligt stöd för att det går att motivera missbrukare till frivillig behandling under tvång. Tvångsvård är dessutom väldigt dyr och innebär allvarliga ingrepp i individers liv. Revisorerna föreslog att regeringen skulle få i uppdrag att se över utformningen av lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Institutionerna är i hög grad självständiga och institutionscheferna ansvarar för utformning och innehåll i behandlingen. Det finns inga riktlinjer för behandlingsarbetet, konstaterade revisorerna och föreslog att regeringen i SiS instruktion skulle förtydliga myndighetens ansvar för behandlingen vid institutionerna. Enligt revisorernas bedömning har SiS inte lyckats bidra till att forskningsresultat implementeras. Revisorerna föreslog därför att regeringen skulle ge SiS i uppdrag att utveckla sina insatser på området. Dessutom föreslog revisorerna att en internationell grupp av forskare skulle få i uppdrag att granska forskningen som bedrivs i SiS regi. I granskningen framkom att det finns stora brister i uppföljningen av vårdens resultat. Det saknas uppföljningsbara mål. Den uppföljning som SiS gör har ett stort bortfall och regeringen kräver inte att SiS ska redovisa resultatet av vården. Dessutom försvåras uppföljningen av sekretesslagen. Revisorerna lade fram fyra förslag på åtgärder mot dessa brister. Slutligen ansåg revisorerna att det faktum att SiS tillser sin egen verksamhet innebär ett trovärdighetsproblem. Revisorerna föreslog att regeringen skulle utreda hur tillsynen kan göras oberoende av SiS. kommer att behandla revisorernas förslag . revisorer granskade med hjälp av systemet med inkomstgaranti för riksdagsledamöter. KPMG ansåg i sin rapport att kontrollnivån i nuvarande system inte varit tillfredsställande och lämnade ett antal förslag till hur kontrollen kunde förbättras och systemet förenklas. revisorer delade bedömningen att kontrollen borde förbättras men tog dock ej ställning till hur detta skulle göras i detalj. Vissa av förslagen krävde ytterligare utredning. Revisorerna ansåg också att man borde överväga att slopa rutinen med månadsrapporter. Eftersom systemet med inkomstgaranti för riksdagsledamöter har stora likheter med systemet med statliga chefspensioner och förordnandepensioner fann revisorer det rimligt att den administrativa hanteringen av utbetalningarna skulle överföras till (), i enlighet med vad som också övervägdes inom . En skrivelse med revisorernas förslag lämnades dels till regeringen, dels till Riksdagsstyrelsen för kännedom. Skrivelsen behandlades av riksdagsstyrelsen (förs. 2001/02:RS3) och i (bet. 2002/03:KU14). Utskottet ställde sig bakom huvuddelen av revisorernas förslag. godkände i huvudsak riksdagsstyrelsens förslag om nya administrativa rutiner för inkomstgarantier för ledamöter fr.o.m. . Den administrativa handläggningen av ärenden om inkomstgaranti överlämnas från riksdagsförvaltningen till SPV som möjligheterna att kontrollera att rätt belopp betalas ut inom ramen för systemet förbättras. Vissa av reglerna på området ska utformas i enlighet med vad Lagrådet har förordat (rskr. 2002/03:91). Revisorerna genomför besök hos myndigheter m.fl. för att få information i aktuella frågor. Informationen redovisas i särskilda rapporter som beslutas av revisorerna i plenum. har följande informationsrapporter utarbetats: Ett informationsbesök hos gjordes av revisorerna . Bakgrunden var det avtal om extra löneökningar för vissa chefsdomare som och slöt , mitt under gällande avtalsperiod. Löneökningarnas storlek var , motsvarande strax , vilket innebar risk för ökad löneglidning bland jurister m.fl. inom statsförvaltningen. Revisorerna ifrågasatte behovet av att vidta en så långtgående åtgärd som löneökningar av sådan storlek. Denna uppfattning fick stöd av uppgifter från som visade att just chefsdomarna inte är utsatta för något starkare konkurrenstryck. Revisorerna framhöll också det olämpliga i att statliga myndigheter stadfäster lönerelationen. gjorde revisorerna en förstudie om och det delegerade statliga arbetsgivaransvaret inom staten (förstudie /2000:21). Revisorerna ansåg att det då inte fanns skäl för fortsatt granskning men påpekade att modellen med delegerat arbetsgivaransvar kanske inte skulle fungera i ett annat framtida arbetsmarknadsläge.