frsrdg · GQ04RR15 · 2003-01-01 00:00:00 — Rekryteringsbidraget omfattas inte av regelverket för studiemedel utan regleras i en särskild lag, lag (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och förordning (2002:744). Studiehjälpen består av bidrag och riktar sig till personer t o m vårterminen det år de fyller som studerar på heltid i gymnasieskola, folkhögskola eller på eller statlig vuxenutbildning på gymnasienivå. betalade CSN ut i studiehjälp. Rekryteringsbidraget är en ny stödform som infördes . Rekryteringsbidraget regleras i en egen lag (2002:624) och förordning (2002:655), men är regelmässigt samordnat med övriga studiestöd. Rekryteringsbidraget riktar sig till personer som antingen har en kort tidigare utbildning och som riskerar att bli arbetslösa eller personer som har ett funktionshinder som gör att de behöver ytterligare studietid. För att en sökande ska kvalificera sig för rekryteringsbidraget måste han eller hon vara och inte ha haft studiestöd . Pengarna för rekryteringsbidraget är begränsade och kommun, vilket betyder att inga bidrag kan betalas ut när anslaget förbrukats. Studiemedlet består av bidrag och lån och vänder sig till i princip alla övriga studerandegrupper som inte omfattas av de två andra stödformerna. Bland dessa märks främst högskolestuderande, komvuxstuderande, folkhögskolestuderande och studerande på yrkesutbildningar. betalade CSN totalt ut till 857 656 personer. utgjordes av bidrag och av lån. Den samlade utestående låneskulden uppgick till fördelat på 1,4 miljoner låntagare. Detta betyder att av befolkning hade någon typ av studieskuld. Av samtliga låntagare var uppskattningsvis 1,2 miljoner återbetalningsskyldiga, dvs. skulle börja eller fortsätta betala av på sin låneskuld. fanns det 1,3 miljoner lån för vilka låntagarna hunnit bli återbetalningsskyldiga. amorterade dessa låntagare och betalade i räntor. Avskrivningar på grund av bl.a. dödsfall uppgick till nästan , dvs. av CSN:s totala fordran. Nominellt har den sammanlagda studieskulden ökat med ca perioden . Detta betyder att ökningstakten minskat från 1997 till 2001. I rapporten ligger fokus på att granska om CSN når upp till de mål som ställts upp av CSN och regeringen för studiestödsverksamheten med avseende på handläggningstider och tillgänglighet. infördes ett nytt studiestödssystem. Reformen var, jämte införandet av vuxen-studie-stöden , den största förändringen av studiestödssystemet sedan detta infördes . Reformen innebar att vuxenstudiestöden och studiemedlet till stora delar slogs samman till ett stöd. Både enklare och svårare att administrera En tanke bakom studiestödsreformen var att CSN:s verksamhet skulle bli enklare om flera av de olika selektiva studiestöden försvann och ersattes av ett generellt system. Ett generellt studiestöd skulle kräva mindre administration och därigenom göra det möjligt att behandla fler ansökningar maskinellt. Reglerna skulle bli färre och enklare och studie-stödstagarnas behov av muntlig information bli mindre. Detta skulle i sin tur leda till att trycket på CSN:s telefoner lättade. Den utredning som låg till grund för reformen förutspådde dock att den skulle leda till ökad administration på vissa områden. Det nya återbetalningssystemet skulle administreras jämsides med de två tidigare. De förändrade tilldelningsreglerna väntades också kräva mer individuell prövning av CSN. I den samlade bedöm-ningen drog utredningen slutsatsen att de administrativa kostnaderna efter genomförandet av studiestödsreformen skulle vara i stort sett oförändrade. Det nya systemet i korthet Det nya studiestödssystemet trädde i kraft . De förenklingar som reformen bl.a. syftade till har medfört många förändringar i regelverket. Några av de mer centrala förändringarna är följande: Tre stödformer, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) har slagits samman till ett sammanhållet studiestöd, som benämns studiemedel. Andra stöd har fått en annorlunda utformning och hantering . Korttidsstudiestöd och internatbidrag regleras t.ex. inte längre i studiestödslagen. Andelen av studiemedlet som utgörs av bidrag har höjts, vilket medför en lägre skuldsättning för de studerande och minskad risk för framtida avskrivningar för statens del. Pensionsrätt har införts för studier med studiemedel. I samband med förändringarna av studiestödssystemet ersattes bidragsformen särskilt utbildningsbidrag (UBS) med en ny typ av stöd kallat rekryteringsbidrag. Rekryteringsbidraget administreras av CSN och kommunerna gemensamt och regleras i en från studiestödet separat lag. Vem har rätt till studiestöd? Utländska medborgare kan få principiell rätt till svenskt studiestöd om de bott och arbetat i och har permanent uppehållstillstånd eller ett femårigt EU/EES-tillstånd. För nordiska medborgare krävs inga tillstånd. Regeringen eller en av regeringen utsedd myndighet beslutar om vilka utbildningar som ger rätt till studiestöd. För utbildningar utomlands gäller generellt att studier som inte ger rätt till studiestöd i inte heller ger rätt till studiestöd vid utlandsstudier. Personer som studerar på grundskole- eller gymnasienivå kan få studiemedel tidigast fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år den studerande fyller . kan den studerande få studiehjälp. För studier på eftergymnasial nivå eller på högskolans basår finns det ingen nedre åldersgräns för att få studiemedel. Studiemedel kan lämnas längst t.o.m. det år den studerande fyller . Rätten till studielån begränsas dock successivt fr.o.m. det år en person fyller 41. Efter kan endast studiebidragsdelen beviljas, men bara för yrkesinriktade utbildningar där det råder brist på utbildad arbetskraft. Den åldersrelaterade lånebegränsningen kallas för lånetrappan och infördes för att äldre studerande inte skulle dra på sig för stora studieskulder. Staten önskade också minska riskerna för framtida avskrivningar. Längsta tid för studiemedel Den längsta tid som en studerande kan få studiemedel är begränsad till ett visst antal veckor per utbildningsnivå. Personer som redan har grundskoleutbildning eller motsvarande kan få studiemedel för 40 veckors grundskolestudier. Den som saknar grundskoleutbildning eller motsvarande kan få studiemedel för 80 veckors grundskolestudier. Sökande som saknar grundskoleutbildning och som behöver färdig hetsträning i att läsa, skriva eller räkna kan få studiemedel i , eller totalt . För gymnasiestudier beviljas studiemedel för 80 veckors studier för personer som redan har en treårig gymnasieutbildning. Den som saknar gymnasieutbildning kan få studiemedel för studier på gymnasienivå. Längsta tid för rätt till studiemedel på högskoleutbildning och annan eftergymnasial utbildning är (12 terminer). Endast om det finns synnerliga skäl, t.ex. funktionshinder som medför att studierna tar , kan studiemedel beviljas än den som fastslagits för varje utbildningsnivå. Efter reformen har prövningen av synnerliga skäl blivit mycket restriktiv. När en person som tidigare haft studiemedel ansöker om studiemedel på nytt ska den sökandes tidigare studieresultat redovisas. Prövningen ska normalt göras mot den senaste perioden då den sökande haft studiemedel. För de utbildningar som ligger på grundskole- och gymnasienivå ska de tidigare studierna ha bedrivits i normal takt för att man ska kunna få nya studiemedel. Vad som är normal takt varierar mellan olika skolformer. För studerande vid utbildningar på eftergymnasial nivå gäller att de beviljas studiemedel för fortsatta studier om det är sannolikt att studierna kommer att slutföras i normal tid. Återbetalning av tidigare studielån För att kunna få en ansökan om nya studiemedel beviljad måste den sökande ha skött återbetalningen av eventuella tidigare studielån. Den som har börjat betala tillbaka på sitt studielån måste ha betalat årsbeloppen t.o.m året före det den nya ansökan gäller. En sökande kan inte heller få nya studiemedel om han eller hon har obetalda återkrav för mer än ett kalenderhalvår. Det nya studiemedlet består av bidrag och lån som tillsammans benämns grundbelopp eller totalbelopp. Studiemedlet beräknas och summan av bidrag och lån är i princip densamma för alla. Studiemedlet är knutet till prisbasbeloppet och justeras . 2003 är studiemedelsbeloppet vid heltidsstudier - är bidrag och är lån. Ett normalt läsår vid högskolan motsvarar . Under läsåret sker utbetal-ningarna av studiemedlet vid tio tillfällen, vilket innebär att betalas ut per tillfälle. Tabell 2.1 Studiemedel vid heltidsstudier Generellt bidrag 582 2 328 11 640 Lån 1 112 4 448 22 240 Totalbelopp 1 694 6 776 33 880 Högre bidrag 1 389 5 556 27 780 Lån 305 1 220 6 100 Totalbelopp 1 694 6 776 33 880 Källa: CSN En begränsad krets av studerande, främst de som saknar grundskole- eller gymnasie-kompetens, kan söka ett högre bidrag som uppgår till . Totalbeloppet av lån och bidrag blir detsamma även för dem, men deras skuld blir mindre. Det finns ingen allmän rätt till det högre bidraget. Regeringen anger vissa ekonomiska ramar för bidraget, och om pengarna tar slut får de som ansökt senare endast det generella bidraget. beviljades 22 000 personer studiemedel med det högre bidraget medan 300 000 personer fick studiemedel med det generella bidraget. Förutom grundbeloppet kan vissa studenter få låna mer. Merkostnadslån kan beviljas studerande som har merkostnader i samband med studierna, t.ex. för dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten. Storleken på merkostnadslånet varierar beroende på vilket ändamål det beviljats för. Den studerandes inkomst påverkar inte storleken på merkostnadslånet. Tilläggslån på kan beviljas . Tilläggslånet är till för dem som före studierna varit ute i arbetslivet och vant sig vid en högre levnadsstandard. I samband med studiestödsreformen höjdes det s.k. fribeloppet kraftigt. Fribeloppet är den maximala inkomst som en studerande får ha utan att studiemedel eller rekryteringsbidrag minskas. Om den studerandes inkomst överstiger fribeloppsgränsen minskas studiemedlet, både bidrag och eventuella lån, med hälften av det överskjutande beloppet. Fribeloppet räknas fram halvårsvis och minskar ju fler veckor den studerande uppbär studiemedel. är fribeloppet för heltidsstuderande () , dvs. Studiemedelsreformen innebär att nya regler för återbetalning av studielån införs. De nya lånens konstruktion liknar ett annuitetslån, vilket innebär att årsbeloppet, dvs. det belopp låntagaren ska betala för lån och ränta, är . Annuitetslånet löper med ränta från första utbetalningstillfället, och återbetalningen läggs i de flesta fall upp eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år som låntagaren fyller . Årsbeloppet beräknas och då tas hänsyn till skuldens storlek vid ingången av året, ränta för kalenderåret och den återstående återbetalningstiden. Dessutom görs en uppräkning på av skulden. Återbetalningen av annuitetslånet börjar vid ett nytt kaldenderår tidigast efter det att en låntagare senast hade studie-stöd. Vid det första årliga återbetalningstillfället debiteras låntagaren en expeditionsavgift, som 2003 var , som ska täcka CSN:s kostnader för den administrativa hanteringen av återbetalningsverksamheten. I och med att återbetalningen enligt huvudregeln är relaterad till skuldens storlek kan årsbeloppet för en låntagare som har en jämförelsevis låg inkomst bli betungande. Det finns därför möjlighet att få årsbeloppet nedsatt. För de lån som tagits mellan och samt lån tagna gäller andra regler än för de nya annuitetslånen. Lån som togs mellan och kallas studielån, och löper med ränta från första utbetalningstillfället. Räntan fastställs före varje kalenderårs början av regeringen och beräknas på ett genomsnitt av statens upplåningskostnad . För studielån kan man inte på förhand beräkna återbetalningstidens längd, eftersom den är beroende av framtida inkomster, ränteutveckling och skuldens storlek. Studielånet ska enligt huvudregeln återbetalas med ett årsbelopp som motsvarar av låntagarens sammanlagda inkomst enligt den senaste taxeringen. De lån som togs kallas studiemedel, och återbetalningen av dessa börjar två kalenderår låntagaren senast hade studiestöd. Den som redan är återbetalningsskyldig och därefter börjar studera med studiestöd får ingen ny återbetalningsfri tid. Återbetalningstiden är beroende av hur gammal låntagaren är när han eller hon börjar betala tillbaka lånet. Även skuldens storlek har betydelse. För samtliga lånetyper finns möjlighet att överklaga beslut om återbetalning till länsrätten. CSN:s återbetalningsbeslut gäller dock om inget annat har bestämts. Det innebär att även om ett beslut överklagats ska beloppet som överklagandet gäller betalas tills vidare. En låntagare som betalar tillbaka på lån tagna enligt både den gamla och den nya lagen kan ansöka om sammanläggning av lånen. I och med sammanläggningen förs de äldre lånen över till det nya systemet och en återbetalningstid för den totala skulden fastställs enligt bestämmelserna i den nya studiestödslagen. CSN - uppdrag och organisation CSN:s uppdrag: Lagar och förordningar CSN är en statlig myndighet underställd regeringen. Förordning (1996:502) med instruktion för () reglerar vilka områden CSN:s verksamhet ska omfatta samt hur myndighetens organisation ska vara beskaffad. I förordningen slås fast att CSN är central förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor, och att myndigheten även ska fullgöra uppgifter enligt förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd och förordning (1990:1068) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Dessutom ansvarar CSN för upprättandet av statistik enligt förordningen (2001:116) om den officiella statistiken. beviljade Kunglig Maj:t de första statliga studielånen. Det dröjde emellertid till 1964 innan beslutade att införa de två studiesociala system som brukar anges som de moderna studiestödens första, studiehjälpssystemet för gymnasiala studier och studiemedels-systemet för postgymnasiala studier. inrättades genom att två myndigheter, och , slogs samman. 1965 inrättades dessutom studie-medelsnämnder i de då fem universitetsstäderna , , , och inom ramen för . omlokaliserades Centrala studiehjälpsnämndens huvudkontor från till . Myndigheten ändrade namn till , . 1975 genomfördes en stor studiesocial reform i och med att tre nya vuxenstudiestöd infördes. För att klara administrationen av dessa inrättades vuxenutbildningsnämnder i varje län vilka utgjorde en från CSN separat myndighet. 1991 lades ansvaret för lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar på CSN och slogs studiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämnderna samman till en myndighet med lokalkontor i varje län varpå CSN fick den organisation myndigheten har . CSN är en statlig myndighet som lyder under regeringen. CSN:s verksamhet leds av generaldirektören med överdirektören som ställföreträdare. Generaldirektören och överdirektören utses av regeringen. En stor del av regeringens löpande förvaltningskontroll av CSN sker inom ramen för budgetprocessen. Myndigheten är uppdelad i tre regioner, Nord, Mitt och Syd. Sammanlagt finns 25 lokalkontor runt om i landet samt huvudkontoret i och kundcentret i . Tabell 2.2 Antalet anställda vid respektive CSN-kontor, Ort och region och region 372 Region : Kundcentret i 104 48 22 Region : 14 41 / /33 15 16 45 49 10 41 24 72 Totalt 1141 24 : 24 /47 15 17 20 53 15 20 Källa: CSN:s hemsida och E-brev från , CSN, . CSN:s lokalkontor är placerade på de orter där vuxenutbildningsnämnderna hade sina kontor före sammanslagningen med . Placeringen av vuxenutbildningsnämndernas kontor hade i sin tur bestämts av var andra myndigheter som nämnderna skulle samarbeta med var lokaliserade, t.ex. försäkringskassorna. Storleken på beror i viss mån på hur många studerande som finns i anslutning till den ort där kontoret är placerat och hur många ärenden kontoret har att handlägga. /2000 genomförde myndigheten en genomgång av lokalkontoren och deras personal för att undersöka hur stora kontoren borde vara genom att översätta antalet ärenden kontoren hade att handlägga till antal tjänster. Genomgången ledde till en viss omfördelning av mängden ärenden de olika kontoren skulle handlägga, framför allt från de stora kontoren till de små. Dessutom genomfördes mindre föränd ringar beträffande antalet anställda vid några av de små lokalkontoren för att uppnå en minimibemanning vid dessa. Regionernas sammansättning följer i stort sett en geografisk områdesindelning av landet, med några få undantag. Målet är att varje region ska ha en heltäckande kompetens, varför kontor med olika specialiseringsområden ingår i samma region. Även om den digitala tekniken numera tillåter att kontor handlägger ärenden som inte har anknytning till personer eller läroanstalter i kontorets fysiska närhet är de lokala kontoren alltjämt basen för CSN:s verksamhet. utreder CSN möjligheten att centralisera delar av myndighetens verksamhet. Så kallade förstudier om detta görs om såväl återbetalnings- och beviljningsverksamheten som kundserviceprocesserna. Vilka kontor gör vad? CSN:s huvudkontor ligger i . Vid huvudkontorets bedrivs utvecklingsarbete för att göra myndighetens verksamhet effektivare. Huvudkontoret har även ansvar för att bestämmelser tillämpas enhetligt och korrekt inom hela myndigheten samt för IT-system, bokföring av lån och återkrav av studiestöd och rekryteringsbidrag. Flera av CSN:s kontor har specialkompetens för vissa typer av ärenden. Vissa kontor handlägger också ärenden som inte hanteras av de övriga. Beviljningsärenden om rekryteringsbidrag vid vuxenstudier prövas av lokalkontoren i och samt vid huvudkontoret i . Beviljningsärenden om studiehjälp för studier utomlands prövas av lokalkontoret i . Ärenden om studiemedel för studier utomlands prövas av lokalkontoren i , , , , , , och . Lokalkontoret i handlägger ärenden om stöd till vissa kurser i teckenspråk till föräldrar åt barn som är beroende av teckenspråk, och bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Ärenden rörande återbetalning för låntagare som är bosatta utomlands handläggs av lokalkontoret i . Avdelningen för utländska medborgare vid huvudkontoret i ska avgöra om det föreligger principiell rätt till svenskt studiestöd för den som inte är svensk medborgare. Den avgör också ärenden om grundläggande rätt till svenskt studiestöd enligt EG-rätten. Vid avdelningen prövas även ärenden om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. hade CSN 1 141 anställda. Antalet anställda har ökat med . Räknat i årsarbetare hade CSN 865 årsarbetare vid slutet av 2002, vilket också var fler än vid slutet av 1999. Den största orsaken till ökningen är etableringen av det nya kundcentret i med 104 tjänster. I samband med studiemedelsreformen har CSN genomfört stora utbildningssatsningar och därmed behövt anställa ersättare. Från att antalet visstidsanställda mer än fördubblats , från 80 till 196, har denna kategori minskat stadigt. Orsaken till detta är delvis att behovet av extrapersonal minskat. Enligt CSN är den främsta förklaringen dock att myndigheten tillsvidareanställt ett trettiotal medarbetare som tidigare haft tidsbegränsade anställningar som varat eller längre. 2002 var 116, dvs. av CSN:s 1 141 medarbetare visstidsanställda. Majoriteten av CSN:s personal är kvinnor. var av CSN:s anställda kvinnor. Av cheferna var kvinnor. Medelåldern var för kvinnor och för män. Inom CSN finns många olika yrkeskategorier, och personalens utbildningsbakgrund är varierande. Studiestödsutredarna utgör mer än hälften av myndighetens personal. Andra stora kategorier är kundservicehandläggarna, som i huvudsak är verksamma vid kundcentret i , samt systemutvecklarna vid huvudkontorets IT-avdelning. har personalens sammansättning med avseende på utbildning utvecklats på följande sätt: Tabell 2.3 Utbildningsbakgrund för CSN:s anställda 1999( 2002 120 poäng och mer Gymnasieutbildning och övrig utbildning 2001 2002 Källa: CSN Inför införandet av det nya studiestödssystemet gjorde CSN stora interna kompetenssatsningar. deltog totalt ca 900, eller av myndighetens anställda i internutbildning under sammanlagt ca . Utvecklingsprogram genomfördes även under detta år för att stärka ledarrollen för chefer inom myndigheten. CSN:s interna utbildningssatsning fortsatte även och kommer att fortsätta . CSN:s verksamhet finansieras på i huvudsak två sätt, via anslag och via intäkter från avgifter som tas ut av studiestödstagarna och personer som tar lån för hemutrustning. CSN:s intäkter från både anslag och avgifter har ökat kraftigt . skedde detta genom att CSN:s anslag höjdes betydligt. ökade intäkterna i stället genom att CSN fick rätt att disponera en större del av - och till slut alla- de avgifter som myndigheten tar ut av låntagarna. Tabell 2.4 CSN:s verksamhetsintäkter 1996(2002 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Anslag 216, 3 298,1 339,1 341,2 368,0 351,6 395,8 Avgifter och andra ersättningar** 172, 5 178,0 182,0 209,8 298,1 331,8 349,4 Bidrag 5,8 2,2 1,4 1,2 1,1 22,6* 2,2 Summa 394 ,6 478,2 522,5 552,2 667,1 706,1 747,4 Källa: CSN:s Årsredovisningar 1996-2002. * I samband med det att ett nytt kundcenter etablerades i fick CSN ett bidrag på från regeringen (). CSN: Årsredovisning 2001, s. 111. ** Inkl.usive finansiella intäkter. Av tabell 2.5 framgår att det varit vanligt att statsmakterna anslagit mer pengar till CSN genom engångsförstärkningar i såväl budget- som tilläggspropositioner. Orsakerna till detta är enligt att man från statsmakternas sida sökt förstärka myndighetens budget inför de förändringar CSN haft att möta. Engångsförstärkningarna och 1998 förklaras av införandet av . Engångsförstärkningen skulle hjälpa CSN med millennieanpassningen av myndighetens IT-system. Förstärkningen 2000 berodde på förberedelserna inför införandet av det nya studiestöds systemet och engångsförstärkning på inrättandet av kundcentret i . Tabell 2.5 Extra anslagsförstärkningar till CSN 1996(2001 1996 1997 1998 1999 2000 2001 BP, engångsförstärkning 22 16 TB 20 TB engångsförstärkning 82,4 61,2 17,5 Källa: De administrativa avgifterna utgör en allt större del av CSN:s intäkter. Från att ha utgjort 1998 steg andelen till 2002. Avgifterna har införts och höjts successivt . debiterades CSN:s kunder enbart påminnelseavgiften vid sen betalning. infördes även expeditionsavgifter, påminnelseavgifter och tilläggsavgifter, och myndighetens verksamhet började delvis finansieras med hjälp av dessa. 1991 beslutades att kostnaderna för hela återbetalningsverksamheten skulle täckas med avgifter. infördes ytterligare en avgift, en uppläggningsavgift vid tilldelning av studielån. har CSN rätt att disponera samtliga avgifter som studiestödstagarna betalar in till myndigheten. 1999 höjdes även expeditionsavgiften från till den nuvarande nivån på . Uppläggningsavgiften på per termin har inte höjts sedan den infördes . Tabell 2.6 Inbetalade administrativa avgifter till CSN 1998(2002 1998 1999 2000 2001 2002 Expeditionsavgifter 63,2 81,1 85,0 91,2 99,8 Påminnelseavgifter 69,7 69,4 60,5 90,1 96,0 Tilläggsavgifter 16,9 18,2 15,4 24,0 23,9 Uppläggningsavgifter 82,8 80,5 80,4 Totalt 149,8 168,7 243,7 285,7 300,1 Andel av CSN:s intäkter Källa: CSN Kostnaderna för personalen utgör den största utgiftsposten för CSN. uppgick personalkostnaden till av myndighetens totala utgifter. Kostnadsökningen mellan beror bl.a. på att 104 personer anställdes i samband med öppnandet av det nya kundcentret i . Ytterligare en orsak till ökningen är att många vikarier anställts för att sköta den löpande handläggningen, då en stor andel av CSN:s ordinarie personal deltagit i arbetet kring utvecklandet och införandet av det nya studiestödet. Bakom den näst största utgiftsposten "övriga driftskostnader" döljer sig bl.a. kostnader för IT och systemutveckling. Andelen av de sammanlagda kostnaderna som utgörs av dessa är förhållandevis stor eftersom CSN:s verksamhet i hög grad är datoriserad.