frsrdg · GQ04RR8 · 2003-01-01 00:00:00 — Det visade sig dock att några kommuner i praktiken hade sin verksamhet indelad i olika delar, trots att kommunen inte har kommundelsorganisation. Urvalet, samt även populationen, utökades därför till att även innefatta dessa olika delar. Endast en övertäckningspost hittades i samband med undersökningens genomförande. Det var en kommundel som svarade att de ej hade någon familjehemsverksamhet. I tabell 1 nedan görs en beskrivningen av population och urval. Population och urval: antal kommuner/kommundelar Grupp: antal invånare i kommunen Större än 100´ 50´-100´ 20´-50´ Mindre än 20´ Totalt antal enheter Population 95 55 81 172 403 Bruttourval 95 21 17 18 151 Övertäckning 1 - - - 1 Ursprungligt nettourval 94 21 17 18 150 Tillkommande delar 10 - - - 10 Slutgiltig population 105 55 81 172 413 Slutgiltigt nettourval 104 21 17 18 160 Datainsamling skickades en påminnelse med ny enkät ut. och genomfördes telefonpåminnelser. Då låg svarsfrekvensen på . Svar och bortfall per kommungrupp Kommungrupp: > 100´ 50´-100´ 20´-50´ <20´ Antal Procent Antal Procent Antal Procent Antal Procent Netto- urval 104 100,0 21 100,0 17 100,0 18 100,0 Svar 88 84,6 17 81,0 16 94,1 15 83,3 Bortfall 16 15,4 4 19,0 1 5,9 3 16,7 Estimation och uppräkning Eftersom undersökningen genomfördes som en urvalsundersökning har vikter beräknats för att de inkomna svaren ska kunna räknas upp till populationsnivå. Vikterna har beräknats dels utifrån det faktum att kommunerna har dragits med olika sannolikhet och dels att olika andelar kommundelar har svarat. De har beräknats enligt formeln NK/rK * Nd/rd. Där NK/rK är antal kommuner per urvalsgrupp/antal svarande kommuner per urvalsgrupp och Nd/rd är antal angivna kommundelar per kommun/antal svarande kommundelar per kommun. Bortfallet i undersökningen uppgick till och består av kommuner/kommundelar som av olika anledningar inte har besvarat frågorna. Några av dessa är sådana som vid telefonkontakt lovat sända in blanketten, men som vid undersökningens avslut ännu inte hade gjort detta. Den största delen av bortfallet består dock av kommuner där de personer SCB sökt ej varit anträffbara trots flera uppringningsförsök. Om de som inte svarat skiljer sig åt mot de svarande då det gäller undersökningsvariablerna uppstår en skevhet i resultaten på grund av bortfallet. Det är okänt om sådana skillnader förekommer mellan svarande respektive icke svarande kommuner/kommundelar. Eftersom vissa frågor hoppats över eller fyllts i på ett felaktigt sätt (t.ex. flera svar på samma fråga) är bortfallet på vissa frågor högre än bortfallet för Nedan redovisas detta bortfalls omfattning i förhållande till hela populationen, dvs. det viktade bortfallet. Bortfallet på öppna frågor och frågor om volymer redovisas ej. Fråga Bortfall % Fråga Bortfall % Fråga Bortfall % 1 4,0 15e 8,6 19 7,6 2 1,6 16a 16,5 20a 4,3 4 0 16b 2,8 20c 0,0 5 1,5 16c 3,6 21 3,4 6 3,7 17a 0,9 22a 6,7 10 12,1 17b 0,4 23a 7,3 11 9,7 17c 0,4 24a 10,4 12 6,3 18a 7,0 25a 4,0 13 7,4 18b 6,9 26 3,7 14 6,0 18c 6,0 27 8,3 15a 11,1 18d 6,3 28 5,3 15b 14,1 18e 6,6 29 3,7 15c 11,4 18f 8,1 30 5,1 15d 9,8 6,3 31 3,4 Frågorna 10 till 18 handlar om rekrytering. Bortfallet på dessa frågor kan till övervägande del förklaras med att kommundelar (i kommun och i ) som angivit att rekrytering sköts av annan enhet inom kommunen inte besvarat frågorna. För fråga 10 har det sannolikt också betydelse för bortfallet att alternativet Vet ej saknades i enkäten. För frågorna 16 b-18 g har bortfallet beräknats utifrån de enheter som frågan berör, dvs. de som angivit att de har haft svårigheter med att hitta familjehem . Motsvarande gäller även för fråga 20 c. För att trygga kvaliteten vid genomförandet av undersökningar har SCB använt ett kvalitetssäkringsprogram med kontroller i undersökningens olika faser. Resultaten i en undersökning kan trots detta vara behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersökningen. De olika typer av fel som kan förekomma i statistiska undersökningar beskrivs nedan. Urvalsfel är sådana fel i skattningen som beror på att endast ett urval undersökts. Bortfallsfel innebär att svar saknas på en eller flera undersökningsvariabler. Objektsbortfall uppstår när objekt (dvs. kommuner/kommundelar) i urvalet inte vill delta eller inte går att få tag på. Omfattningen av detta bortfall beskrivs för varje kommungrupp i avsnittet Datainsamling ovan. Förutom objektsbortfall förekommer även ett partiellt bortfall, vilket innebär att enkäten är besvarad, men enstaka frågor är överhoppade. Mätfel uppstår om den svarande missuppfattat frågor eller inte lämnat rätt svar (medvetet eller omedvetet). Vid tolkningen av undersökningens resultat har mätfel betraktats som ett partiellt bortfall. I tabell 3 ovan redovisas förekomst av mätfel och partiellt bortfall samlat för varje fråga. För att minska mätfelens omfattning har datamaterialet genomgått olika granskningsåtgärder. Frågeblanketterna har genomgått en s.k. verifieringsregistrering. Detta innebär att blanketterna registreras en andra gång där kontroll görs mot den första registreringsomgången. specifik uppfattning om eventuella mätfels omfattning eller effekter för denna undersökning. Det finns två olika typer av täckningsfel. Övertäckningsfel innebär att enheter som inte tillhör undersökningspopulationen kommer med i resultatredovisningen. Som redovisats har ett sådant överteckningsobjekt upptäckts under datainsamlingen. Undertäckningsfel innebär att alla enheter i undersökningspopulationen inte finns med i urvalsramen. Bearbetningsfel kan uppkomma vid den eller maskinella hanteringen av det insamlade materialet. När svaren i enkäterna dataregistreras görs kontroller av tillåtna värden. Ytterligare kontroller har sedan gjorts för att minimera risken för denna typ av fel. Enkäten och undersökningens resultat I detta avsnitt redovisas ordagrant de frågor som ställdes i enkäten samt resultatet av undersökningen. För varje fråga redovisas också resultatet av undersökningen. De socialtjänstenheter (kommuner/kommundelar) som angivit att de inte har ett ansvar för barn placerade i familjehem har gallrats bort ur resultatredovisningen. Resultatet redovisas i procentandelar för de olika svarsalternativen. Finns det kommundelsorganisation i er kommun? Ja gå till fråga 2 () Nej gå till fråga 5 () Har er stadsdel/kommundel ansvar för barn placerade i familjehem? Ja, för den egna stadsdelen/kommundelen enbart gå tillfråga 5 () Ja, för den egna samt andra stadsdelar/kommundelar besvara fråga 3 () besvara fråga 4 (de 18 enheter som svarat nej redovisas ej) Vilka andra stadsdelar/kommundelar ansvarar ni för? gå till fråga 5 (öppet svar, redovisas ej) Var ligger ansvaret för barn placerade i familjehem organisatoriskt? Kommunen centralt (redovisas ej, se fråga 2) Annan stadsdel/kommundel, ange vilken (redovisas ej, se fråga 2) Annat ställe, ange vilket (redovisas ej, se fråga 2) Om er stadsdel/kommundel ej är ansvariga för familjehemsplaceringarna, så tackar vi för er medverkan och ber er skicka enkäten till SCB i det bifogade svarskuvertet. Beskriv individ- och familjeomsorgens organisation i er kommun/kommundel. Sättet att organisera verksamheten kännetecknas huvudsakligen av . 1. integration, dvs. individ och familjeomsorgen hanteras i huvudsak inom samma arbetsgrupp, uppdelning sker främst efter geografiska områden () 2. specialisering, dvs. individ- och familjeomsorgen indelas i huvudsak efter arbetsuppgifter (familjegrupp/barn och ungdomsgrupp, miss- bruksgrupp, ekonomigrupp etc.) () 3. annan organisationslösning (). Hur organiseras rekryterings- och uppföljningsarbetet inom familjehemsvården i er kommun/kommundel? Samma handläggare sköter normalt allt arbete som hänger samman med en familjehemsplacering (utredning, uppföljning, rekrytering etc.) Arbetsuppgifter som hänger samman med en familjehemsplacering (utredning, uppföljning, rekrytering etc.) är normalt fördelade på flera Hur många barn och unga () placerade i familjehemsvård, HVB-hem eller § 12-hem hade er arbetsenhet (kommun/kommundel) ansvar för den 1/1 2002? Ange antal barn per placeringsform. Placeringsform Antal barn Familjehem (exkl. jourhem, beredskapshem och släktinghem) 8 060 Jourhem och beredskapshem 360 Släktinghem, dvs. familjehemsplacering hos släktingar 1 921 Barn- och ungdomshem som drivs av kommun eller landsting (offentligt HVB-hem) 564 Hem för vård eller boende (privat HVB-hem) som drivs av enskild 2 112 Hem med särskild tillsyn enligt 12 § LVU 423 Annat 409 8 a) Hur många familjehemplaceringar påbörjades där er arbetsenhet (kommun/kommundel) ansvarade för placeringen? Ange antal familjehem. Räkna ej med jourhem/beredskaps-hem eller släktinghem. 1. familjehem (2 043) 8 b) Hur många av dessa familjehem var använda tidigare? 1. har verkat som familjehem tidigare (937) 2. har verkat som familjehem (634) 3. vet ej om hemmet tidigare verkat som familjehem (56) Ange de tre vanligaste metoderna som ni använder för att rekrytera nya familjehem. Rekryteringsmetod Antal svar Annonser i olika medier 62 Informella kontakter, egna eller befintliga familjehems 60 Kommunens rekryteringsenhet 42 Kontakter med andra kommuner 15 Intresseanmälningar från intresserade familjer 15 Anhöriga/nätverk 15 Privata förmedlingstjänster 15 Övrigt 31 Totalt antal svar 256 Not. Kommunernas öppna svar har sorterats in under 8 rubriker. De värden som redovisas motsvarar det antal gånger ett svar förekommer i någon av enkäterna. Svaren redovisas oviktade. Av de som anmäler sitt intresse av att verka som familjehem, hur vanligt är det att de faller bort på grund av att de av någon anledning bedöms som olämpliga? Utreds blivande familjehem regelmässigt med Kälvestens-metoden, Pride-metoden eller annan motsvarande metod? Ja, en del Hur stor betydelse tror du att familjehemsarvodet (ej omkostnadsersättningen) i allmänhet har haft för era nuvarande familjehems beslut att fungera som familjehem? Bortse från släktinghemmens beslut. Är det vanligt eller ovanligt att familjer som visar intresse för att verka som familjehem hoppar av på grund av att de anser att den ekonomiska ersättningen är alltför låg? Är det vanligt eller ovanligt att familjer som visar intresse för att verka som familjehem hoppar av på grund av att familjehemsverksamhet inte ger fullvärdiga pensions- och sjukförsäkringsförmåner eller rätt till a-kassa? Har ni haft svårt att rekrytera familjehem till nedanstående grupper av barn och unga under 2000-2001? Svara genom att sätta kryss i det svarsalternativ som motsvarar era erfarenheter för respektive grupp. Markera ett svar per rad. ofta eller aldrig Inget behov av familjehem under 2000-2001 Vet ej Sa: Små barn Barn eller äldre Barn och unga med invandrar- bakgrund Särskilt krävande barn/unga (pga psykiska besvär, missbruk, kriminalitet etc.) 16 a) Har ni haft svårigheter med att hitta familjehem under 2000-2001? Ja besvara frågorna 16 b17 () Nej gå direkt till fråga 18 () b) Hur ofta har ni haft kortsiktiga svårigheter med att hitta ett familjehem som löses ? eller aldrig () c) Hur ofta har ni haft svårigheter med att hitta familjehem i när-området? eller aldrig () 17 a) Hur ofta hade familjehem varit att föredra, men på grund av bristande tillgång valdes i stället HVB-hem eller § 12-hem? eller aldrig () b) Hur ofta hade familjehem varit att föredra, men på grund av bristande tillgång valdes i stället öppenvårdsinsatser? eller aldrig () c) Hur ofta hade familjehem i närområdet varit att föredra, men på grund av bristande tillgång valdes familjehemsplacering i annan del av landet? eller aldrig () 18 a) Upplever du att det blivit lättare eller svårare att rekrytera familjehem till nedanstående grupper av barn och unga som du arbetat med familjehemsvård? Svara genom att sätta kryss i det svarsalternativ som motsvarar dina erfarenheter för respektive grupp av barn och unga. Resultat fråga 18 a Grupp barn: Oförändrat Lättare Svårare Vet ej eller äldre Särskilt krävande barn Invandrarbakgrund Pojkar Flickor 18 b) Om du upplever att det blivit svårare att rekrytera familjehem till barn och unga som du arbetat med familjehemsvård, ange kortfattat de viktigaste orsakerna till detta. Resultat fråga 18 b Samhällsförändringar 62 Ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor/ökat beroende av två inkomster 23 Familjer har mindre tid 15 Tidsandan, människor har andra intressen än tidigare, ökat fokus på individen, generationsfråga 8 Brist på intresserade familjer 6 Skilsmässor är vanligare 2 Svårt att hitta familjer i expansiv storstad 2 Fler barn med invandrarbakgrund, svårt att matcha barn o familj från samma kultur, rädsla bland svenska hem 2 Familjer är mer trångbodda 1 Familjer med lantbruk finns 1 Sämre tider för barn 1 Människor vill inte ha besvär 1 Mer krävande uppgift att vara familjehem 59 Barn som placeras är svårare , barnens vårdbehov har ökat 32 Större krav ställs på familjehemmen än tidigare 11 Krav på samarbete/kontakt med biologiska föräldrar o socialtjänst 8 Familjehem vill inte ta emot krävande barn 5 Tveksamma till att ta emot tonåringar 2 Fler barn har allergier 1 Professionalisering 21 Låga arvoden och ökade krav från familjer på ersättning 10 Ökad kunskap om familjehems styrka/svaghet 4 Brist på vanliga familjehem som ej ser uppdraget som ett jobb 2 har ont om tid för rekrytering 2 Fler familjer gallras bort genom bättre utredningar 1 Kvalificerade familjehem ombildades till HVB 1 Otidsenlig ersättning och anställningsform 1 Antal svar 146 Not. Kommunernas öppna svar har sorterats in under olika rubriker. De värden som redovisas motsvarar det antal gånger ett svar förekommer i någon av enkäterna. Svaren redovisas oviktade. 19. a) Har er arbetsenhet upptäckt behov av särskilda stödinsatser i anslutning till en eller flera familjehemsplaceringar ? Ja besvara fråga 19 b (96,) Nej gå till fråga 20 ( ) Vet ej gå till fråga 20 ( ) 19. b) Om ja: Vilka har de vanligaste genomförda insatserna varit? Resultat fråga 19 b (1) Typ av insats Antal svar Psykologisk behandling 71 Avlastning 55 Handledning 54 Stöd i samband med skola 44 Övrigt 11 Kontaktpersoner 10 Ekonomiskt stöd 8 Stöd från socialarbetare 7 Stöd i samband med umgänge med biologiska föräldrar 6 Stöd till biologiska föräldrar 5 Övrigt stöd till familjehem 5 Öppenvårdsinsatser 4 Familjerådgivning/terapi 3 Totalt 283 Not. Totalt besvarades fråga 19 b på 100 enkäter. Antalet svar per enkät varierade. Det totala antalet exempel på genomförda insatser uppgick till 283. Kommunernas öppna svar har sorterats in under olika rubriker. De värden som redovisas motsvarar det antal gånger ett svar förekommer i någon av enkäterna. Svaren redovisas oviktade. I tabell 19 b (2) nedan redovisas resultatet av en bedömning som gjorts av vem som är huvudsaklig mottagare av de insatser som de svarande uppgivit att de genomfört . Resultat fråga 19 b (2) Huvudsaklig mottagare av stdinsats Antal svar Familjehemmet 135 Barnet 132 Biologiska frldrar 7 Barn eller familjehem 6 vrigt 3 Totalt antal svar 283 20 a) Upptäcktes några brister i de sätt som era familjehem fullföljde sina familjehemsuppdrag på ? råga 20 b och 20 c () Nej gå till fråga 21 () Vet ej gå till fråga 21 () 20 b) Om ja: Vilka var de vanligaste bristerna? Resultat fråga 20 b Typ av brist i familjehemmet sätt att sköta sitt uppdrag Antal svar Svårigheter i kontakt med biologiska föräldrar 34 Behoven större än familjehemmets förmåga 11 Dålig anknytning till barnet 8 Samarbetet med 8 Bristande omvårdnad 7 Brister i att se/förstå barns behov 7 Gränssättning 6 Skilsmässa/relationsproblem 6 Bristande engagemang för barnet 4 Särbehandling av egna barn 4 Missbruksproblem i familjehem 4 Förstod ej uppdraget 3 Fysisk/psykisk nedsättning (sjukdom) i familjehemmet 3 Utbrändhet/slitna 3 Kränkning av barn 2 Övrigt 21 Totalt 131 Not. Totalt besvarades fråga 20 b på 65 enkäter. Antalet svar per enkät varierade. Antalet exempel på brister uppgick till 131. Kommunernas öppna svar har sorterats in under olika rubriker. De värden som redovisas motsvarar det antal gånger ett svar förekommer i någon av enkäterna. Svaren redovisas oviktade. 20 c) Vilka åtgärder vidtog med anledning av dessa brister ? Inga åtgärder ( ) Familjehemsvården avbröts () Ange antal beslut att avbryta placering : (90 beslut) Ge exempel () Både alt. 2 och alt. 3 () Använder placeringsansvariga socialsekreterare regelmässigt någon strukturerad metod (t.ex. ett utvecklat test) för att följa familjehemsplacerade barns utveckling? Ja, för det mesta () Ja, men endast i vissa fall ( ) Vet ej ( ) 22 a) Genomför regelbunden systematisk uppföljning och systematisk dokumentation av familjehemsplacerade barns hälsa? Ja, systematisk uppföljning som dokumenteras besvara fråga 22 b () besvara fråga 22 b ( ) Nej, endast i vissa fall gå till fråga 23 () 22. b) Hur görs denna uppföljning? (Redovisas ej) 23 a) Genomför regelbunden systematisk uppföljning och systematisk dokumentation av familjehemsplacerade barns utbildningsresultat? Ja, systematisk uppföljning som dokumenteras besvara fråga 23 b () Ja, systematisk uppföljning som ej dokumenteras besvara fråga 23 b () Nej, endast i vissa fall gå till fråga 24 () Vet ej gå till fråga 24 () 23 b) Hur görs denna uppföljning? (Redovisas ej) 24 a) Genomför regelbunden systematisk uppföljning och systematisk dokumentation av familjehemsplacerade barns kontakter med biologiska föräldrar? Ja, systematisk uppföljning som dokumenteras besvara fråga 24 b () Ja, systematisk uppföljning som ej dokumenteras besvara fråga 24 b () Nej, endast i vissa fall gå till fråga 25 () Vet ej gå till fråga 25 ( ) b) Hur görs denna uppföljning? (Redovisas ej) 25 a) Genomför regelbunden systematisk tillsyn av familjehem? Ja, besvara fråga 25 b () Nej, endast i vissa fall gå till fråga 26 () Vet ej gå till fråga 26 ( ) 25 b) Hur sker denna tillsyn? (Redovisas ej) Uppskatta hur ofta er arbetsenhet har kontakter med sociala enhet i frågor som rör vård av barn och unga. i kvartalet () Någon enstaka gång () Mer sllan eller aldrig gå till fråga 28 () Vad kännetecknar era kontakter med ? Ange vilket av nedanstående påståenden som bäst kännetecknar era kontakter. Kontakterna är främst inrik ller juridisk rdgivning () Kontakterna är främst inriktade på tillsyn av kommunens vård av barn och unga () Vet ej () Har kontrollerat lagenligheten i beslut som fattats om placering i familjehem som er arbetsenhet ansvarar för ? Ja, på eget initiativ () Ja, efter anmälan () Vet ej () Har kontrollerat om vården i pågående familjehemsplaceringar som er arbetsenhet ansvarar för lever upp till socialtjänstlagens mål och/eller krav ? Ja, på eget initiativ () Ja, efter anmälan () Vet ej () Har ni tagit del av det arbete som bedriver i syfte att utveckla vården av barn och unga i länet ? Vet ej () Känner du till innehållet i projekt eller innehållet i projektet behov i centrum? Övriga kommentarer eller synpunkter på enkäten Kommun Kommundel Enkäten ifylld av Befattning Telefon (riktnr och abonnentnr) Hur lång erfarenhet har du av att arbeta med familjehemsplaceringar? Ange antal år: (medianerfarenhet = , medelerfarenhet=16 år) av de svarande har erfarenhet. 1999, Brottsstatistik. Tabeller utlagda på Internet. CUS 1996, socialt arbete , Svensk forskning om fosterbarnsvård. CUS 1999, socialt arbete 1999, Dygnsvård för barn och ungdom 1983-1995 - förändringar i vårdlandskapet sedan socialtjänstlagens tillkomst. Särtryck ur socialvetenskaplig 1999, nr 8 s 1-20 1999. CUS 2001, socialt arbete , Sammanbrott vid tonårsplaceringar - om ungdomar i fosterhem och på institution. Ds 2001:47, Kommunernas ansvar i vissa barn- och ungdomsärenden. 2001, Fosterfamiljens inre liv. Kommittédirektiv 1999:7, Välfärdsbokslut över . Kommittédirektiv 2000:62, Översyn av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga m. i , Att ta tillvara barnets rätt i en barnavårdsutredning - resultat av tillsyn. Västernorrlandslän 2001, Barnets bästa i . , Släkt eller inte släkt - Sammanställningar av familjehemsplaceringar i . , Barnavårdsstatistik - län 2000. , Barnavårdsärenden - från anmälan till beslut. , Thunved 2002, Nya sociallagarna med kommentarer, lagar och författningar som de lyder . Regeringens proposition 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen. Regeringens proposition 2000/01: 80, Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition 2001/02:01, Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse 2001/02:166, Barnpolitiken - arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. revisorer, för barn och unga. Förslag 1991/92:21. revisorer, för barn och unga. Rapport 1991/92:4 revisorer, - innebörd och tillämpning. Skrivelse 1994/95:RR9. revisorer, av unga och vården av missbrukare. Förstudie /01:19. RRV 2002, Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar. SFS 1990:52, . SFS 1996:570, Förordning med instruktion för . SFS 1997:238, Lag om arbetslöshetsförsäkring. SFS 2001:453, Socialtjänstlagen. SFS 2001:937, Socialtjänstförordningen. 1995, Familjehemsvård i utveckling - En sammanställning av uppföljningar på länsnivå. 1999, Barn och unga - underlag till Kommittén välfärdsbokslut. 2000, - en försöksverksamhet för att stärka och utveckla familjehemsvården. 2001 (a), Jämförelsetal 2000. 2001 (b), Social tillsyn 2000 - Resultat av länsstyrelsernas tillsyn. betänkande 1992/93:SoU04, Familjehemsvård för barn och ungdom. betänkande 2000/2001:SoU18, Ny socialtjänstlag m.m. SOSFS 1997:15 (S)), Tillämpningen av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. SOU 2000:38, Välfärd, vård och omsorg. SOU 2000:77, Omhändertagen - Samhällets ansvar för utsatta barn och unga. SOU 2001:52, Välfärdstjänster i omvandling. SOU 2001:55, Barns och ungdomars välfärd. SOU 2001:72, Barnmisshandel - att förebygga och åtgärda. SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet. , Familjehemsvård för barn och ungdom - årsrapport . 1994, Cirk. 1994:101 - Utbetalning av ersättningar till familjehem och kontaktpersoner m fl enligt Sol; LVU och LSS samt sekretessbeläggning av familjehemsersättningar. 1998, personal 1997. 2000, Ersättningar till familjehem, kontaktpersoner och kontaktfamiljer (2000:123). 1998, Fosterbarns skolgång och utbildning. Särtryck ur socialvetenskaplig 1998, 1; s 58-80. socialt arbete 1998. Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:16 Familjehemsvården Statskontoret, , , i , i län, i , i län, i , i , , kommun, , , , kommun, (), Familjevårdens centralorganisation (FACO), Föreningen inom (), , och Stiftelsen har yttrat sig över rapporten. och socialt arbetet vid har avgivit ett gemensamt yttrande. , kommun, Kumla kommun, kommun, , Barnens rätt i samhället (), familjehemsvård och rättigheter har beretts tillfälle att yttra sig, men avstått. En nationell strategi för familjehemsvårdens utveckling Revisorerna föreslog i rapporten att regeringen tar initiativ till att en nationell strategi utarbetas för familjehemsvårdens långsiktiga utveckling. Statskontoret har förståelse för förslaget om att utarbeta en nationell strategi för familjehemsvårdens långsiktiga utveckling. Myndigheten bedömer dock att ett sådant arbete bör ges ett vidare anslag där familjehemsvården sätts in i ett bredare sammanhang. Även andra näraliggande insatser såsom institutionsvård, förebyggande insatser och kontaktfamiljer bör inkluderas. Likaså bör eventuella gränsdragningsproblem vad gäller kommunala respektive statliga insatser utredas närmare. tillstyrker revisorernas förslag. menar dock att familjehemsvården inte kan ses isolerad från andra former av dygnsvård utanför det egna hemmet och på kort sikt inte från övriga delar av den sociala barn- och ungdomsvården. Myndigheten anser därför att en nationell strategi i ett första skede åtminstone bör omfatta såväl familjehemsvård som institutionsvård. På bör en strategi för hela den sociala barn- och ungdomsvården utvecklas. Regeringen har givit i uppdrag att bl.a. utforma ett normeringsinstrument till stöd för tillsynen av HVB.