frsrdg · GQ04RB1 · 2003-01-01 00:00:00 — Redogörelse till 2002/03:RB1 Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar Riksban- kens direktion denna redovisning för verksamhet . Redovisningen lämnas enligt samma lagrum till , revi- sorer och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget. På direktionens vägnar: I beslutet har deltagit (ordförande), (förste vice ordförande), , , och . Föredragande har varit . Året i korthet ............................................................................................. Året i siffror............................................................................................... Den penningpolitiska processen ................................................................ Analysen av finansiell stabilitet................................................................. PRIS I EKONOMISK VETENSKAP.......................... Bilaga 1: remissyttranden ......................................................................... är och en myndighet under . Riks- bankens uppgifter är att upprätthålla ett fast penningvärde och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Främsta verktyget för att påverka in- flationen är reporäntan, som direktionen beslutar om. För att kunna fatta välgrundade räntebeslut har betydande re- surser för ekonomisk analys och forskning. Analyserna ligger också till grund för bankens övervakning av den finansiella stabiliteten. För att främja ett sä- kert och effektivt betalningsväsende följer och rapporterar hur bankerna och finansmarknaderna fungerar. har cirka 450 medarbetare och styrs av en direktion med en riksbankschef, , och fem vice riksbankschefer. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfullmäktige för mandatperioder . Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex, uppgick till . Stabiliteten i det finansiella systemet var fortsatt god. Den ekono- miska tillväxten i uppgick enligt senaste bedömning till . höjde reporäntan till med verkan från . höjdes reporäntan till med verkan från . sänktes repo- räntan till med verkan från och den 4 decem- ber sänktes reporäntan till med verkan från . Reporäntan var vid årets utgång. Riksbankschef meddelade att han skulle avgå vid ut- gången av , före mandatperiodens slut. Riksbanksfullmäk- tige utsåg till ny riksbankschef och till ny förste vice riksbankschef från . Båda val- des för en mandatperiod . publicerade fyra inflationsrapporter och två rappor- ter om den finansiella stabiliteten. Direktionsledamöterna höll ett hundra- tal offentliga anföranden. övertog driften av sedeltryckeri och pappers- bruk. Inriktningsbeslut fattades om försäljning av det helägda bolaget . Bolaget delades senare i och . En omfattande förändring av kontanthanteringens struktur sker . Förberedelser vidtogs för att överföra produktionen och ut- vecklingen av finansmarknadsstatistiken och delar av betalningsbalanssta- tistiken till , . Diskontot ersattes av en referensränta som fastställs av den 1 vid utgången av föregående halvår, avrundat till närmast högre halva pro- roll som exklusiv agent för valutaväx- lingar upphörde som en följd av regeringens beslut att låta Riksgäldskon- toret välja andra motparter än för valutatransaktioner. Nytt riksbanksfullmäktige tillträdde efter årets allmänna val. efterträdde som ordförande, kvar- står som vice ordförande. Riksbanksfullmäktige valde till ny vice riks- bankschef och ledamot av direktionen med en mandatperiod . Kronans förstärkning på- verkade resultatet negativt med . Årets resultat (mdkr) Guld- och valutareserv (mdkr) Reporänta (procent) Kort ränta (SSVX, procent) Lång ränta (statsobligationer, procent) BNP (procentuell förändring) Arbetslöshet (procent) Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) Inflation, mätt med UND1X (procentuell förändring) Stora kast på de finansiella marknaderna och skiftande konjunkturutsikter präglade det gångna året. återvände inflationen ner mot målet, i lin- je med bedömning. väntar ett spännande år med bland annat folkomröstning om ett svenskt deltagande i valutaunionen. fortsät- ter arbetet med att ytterligare effektivisera verksamhet, skärpa vår ekonomiska analys och ta nya steg för att öka öppenheten. Aktiemarknaden var i fokus . Efter en viss återhämtning under vå- ren föll börserna åter kraftigt . Vid slutet av året var värdet på de 500 största börsföretagen i lägre än toppnoteringen . Den ekonomiska utvecklingen dämpades av det omfattande börsfallet. Många hushåll drabbades av påtagliga förmögenhetsminskningar. blev företagens finansiering dyrare i den osäkra miljö som rådde, särskilt vad gällde riskkapital. Därmed hölls både konsumtion och investeringar tillbaka. Men trots svarta rubriker i media blev konsekvenserna för den svenska eko- nomin mindre än man kunnat befara, vilket bland annat berodde på att finans- politiken var expansiv. Inte heller i det finansiella systemet blev effekterna så problematiska som man kunnat frukta. Aktieinvesteringarna var i begränsad utsträckning finan- sierade med lån i bankerna, något som löpande uppmärksammat i sina analyser. I årets sista rapport om den finansiella stabiliteten konstaterades att det inte fanns några akuta enskilda hot mot stabiliteten, även om utveck- lingen manade till ökad uppmärksamhet. Ändå reser utvecklingen viktiga frå- gor , till exempel rörande regelverket för de finansiella mark- naderna och ansvaret hos finansiella aktörer. Mycket tydde på att en konjunkturuppgång i skulle ta fart . var resursutnyttjandet i svensk ekonomi av allt att döma högt, även om det i vissa industrisektorer fanns en del överkapacitet, främst i telekomsektorn. När vi i årets första inflations- rapport blickade framåt verkade inflationen komma att ligga nå- got över målet. För att säkra en stabil återhämtning valde att höja styrräntan i två omgångar med sammanlagt till 4,25 pro- cent. Höjningarna genomfördes också i ljuset av att inflationen vid den aktu- ella tidpunkten låg på en hög nivå och riskerade att påverka inflationsförvänt- ningarna. vände dock prisökningstakten som prognostiserats ned mot målet på . Oro på de finansiella marknaderna, i spåren bland annat av de tidigare upp- blåsta aktiekurserna, krigsrisken och företagsskandaler, bidrog till att före- tags- och konsumentförtroendet började falla i flera länder . 2002/03:RB1 skrev, tillsammans med de flesta andra prognosmakare, ner sina konjunkturprognoser. Inflationsbedömningarna i årets två sista inflationsrap- porter visade på en prisökningstakt strax under målet. sänkte där- för styrräntan . Sammantaget blev inflationen något högre än mål . Väl förberedda för EMU Sedan partiledarna enats om att en folkomröstning om ett svenskt deltagande i valutaunionen skall hållas har diskussionen om EMU tagit fart. kommer att bidra till debatten genom att på ett sakligt sätt infor- mera om de frågor som berör oss och om förutsättningarna för att uppnå de mål som satt upp för vår verksamhet. Frågan om medlemskap i valutaunionen är komplex. Det finns argument både för och emot och de har både politisk och ekonomisk karaktär. Självfal- let avser inte att engagera sig i någon kampanj. Vi skall kunna fort- sätta vår verksamhet med bibehållet förtroende dagen efter folkomröstningen, oberoende av hur utfallet blir. Redan nu präglar dock ett eventuellt införande av euron vår verksamhet, inte minst på ett praktiskt plan. Vi måste vara väl förberedda om svenska fol- ket röstar för ett inträde. Det handlar om att i samarbete med den finansiella sektorn säkra att betalningssystemet kan hantera en övergång till euron som lägger fast. Elektroniska betalningar skall kunna fungera och nya sedlar och mynt skall vara tillgängliga. Om inte går med i valutaunionen kommer penningpolitiken att bedri- vas enligt samma principer som . Annorlunda blir det vid ett deltagande, då ansvaret för att upprätthålla prisstabilitet i huvudsak måste utövas på euro- peisk nivå. Som medlemmar i valutaunionen måste vi engagera oss mer i den europeiska penningpolitiska diskussionen. Själv kommer jag att delta när den fattar sina räntebeslut. Vår roll när det gäller ekono- misk politik i kommer också att förändras. Ansvaret för stabilise- ringspolitiken övergår till riksdag och regering. har tre ambitioner varit vägledande för arbe- te. Vi har strävat efter att effektivisera verksamheten, vi har satsat på fördju- pad ekonomisk analys och vi har eftersträvat en hög grad av öppenhet. Exakt hur vi skall organisera vårt arbete för att uppfylla det som ålägger oss om går in i valutaunionen är något vi har tid att fundera på. Klart är dock att vår satsning på analys och effektivitet och de erfa- renheter vi gjort både när det gäller penningpolitik och finansiell stabilitet är en god grund att stå på. fortsätter arbetet med att lägga över stora delar av statistikpro- duktionen på SCB, att bringa ner vårt tidigare stora engagemang i kontant- hanteringen och att överlåta sedelproduktionen på nya ägare. att ytterligare effektivisera vår verksamhet ska vi göra det, oavsett om väljer euron eller ej. Också när det gäller analysen skall nya steg tas. heten har kommit långt i ett internationellt perspektiv, men fortfarande finns mer att göra för att politiker och allmänhet skall kunna utvärdera arbete på ett bra sätt. Tack till kollegor och medarbetare Låt mig avslutningsvis tacka mina kollegor i direktionen för ett trevligt och Ett särskilt tack vill jag rikta till i första hand för de insat- ser han gjort för , men också på ett mer personligt plan för ett utomordentligt samarbete under åtta intensiva, roliga och utvecklande år. vill jag hälsa den nya direktionsledamoten väl- Jag vill också tacka det tidigare fullmäktige med i spetsen och hälsa nuvarande fullmäktige och dess ordförande Sist, men definitivt inte minst, vill jag tacka medarbetarna på för ett utmärkt arbete . Inflationen uppgick till i genomsnitt mätt som ökning av konsumentprisindex (KPI). Den underliggande inflationen (UND1X) var i ge- nomsnitt 2,5 pro-cent. Inflationstakten dämpades och var den enligt KPI respektive enligt UND1X. BNP- tillväxten beräknas enligt senaste inflationsrapport ha varit medan sysselsättningen var i stort sett oförändrad. Skuldanpassningen fortsatte till följd av nedgången på aktiebörserna men var världsekonomin inne i en cyklisk återhämtning. dominerade återhämtningen och höjde reporäntan två gånger . Därefter tilltog osäkerheten i spåren av företagsskanda- ler och ökad oro för internationella konflikter. kom dystra signaler och framstod det allt tydligare att uppgången skulle bli svag och utdragen. valde därför att sänka repo- räntan i två steg till . En svag tendens till ekonomisk återhämtning präglade 2002. vi- sade konjunkturutvecklingen tydliga tecken på en förbättring både i och i omvärlden. Den ekonomiska politiken var expansiv i många länder, inte minst i . Lageravvecklingen såg ut att vara i stort sett avslutad och investe- ringsnivån hade dragits ned kraftigt. Olika förväntningsindikatorer tydde på att botten i konjunkturförloppet var nådd. Ökad efterfrågan från hushållen på mer varaktiga varor talade också för att konjunkturen var på väg att vända uppåt. Bilden var dock splittrad och det fanns även faktorer som verkade återhål- lande på efterfrågan. Aktiepriserna fortsatte att falla kraftigt bland annat som ett resultat av företagsskandaler och den ökade risken för ett krigsutbrott i . Nedgången på aktiemarknaden bidrog till att hushållen ökade sitt sparande och investeringsuppgången lät vänta på sig. Osäkerheten om den ekonomiska åter- hämtningen tilltog gradvis . Alltfler ekonomiska indikatorer pekade mot en mer utdragen och långsam återhämtning. I överskred inflationen det uppsatta prisstabilitetsmålet på , men den höll sig väl inom toleransintervallet +/ . snittliga ökningen uppgick till mätt med konsumentprisindex (KPI) och till mätt med den underliggande inflationen (UND1X). Priserna på tjänster steg förhållandevis kraftigt. Prisökningen på varor var lik- som klart lägre än på tjänster. De genomsnittliga priserna i den in- ternationella varuhandeln föll något. UND1X uppdelat på varor, tjänster och boende. Årlig procentuell förändring. Inflationen föll, som hade väntat, ned mot under för- sommaren i takt med att effekterna av ett antal prisstörningar kling- ade av. Inflationstrycket minskade också till följd av det svaga konjunkturlä- get, sjunkande inflationsförväntningar och lägre priser på vissa insatsvaror. Den senare faktorn var bland annat kopplad till en förstärkning av kronan. Den svenska inflationen var 2002 något lägre än genomsnittet för euroom- rådet. Mätt med det internationellt harmoniserade konsumentprisindexet, HIKP, uppgick inflationen i till medan genomsnittet för euroområdet var . En viktig orsak till avvikelsen mellan KPI och HIKP för är införandet av maxtaxan för barnomsorg . Den påverkade inflationen enligt HIKP men däremot inte enligt KPI. Konsumentprisindex (KPI) = Genomsnittlig prisutveckling för hushållens kon- sumtionsutgifter. Underliggande priser (UND1X) = Förändringen i KPI exklusive hushållens ränte- kostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och sub- ventioner. Underliggande inhemska priser (UNDINHX) = Förändringen i KPI exklusive importprisförändringar, ändrade räntekostnader och direkta effekter av ändrade in- direkta skatter och subventioner. Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP) = KPI exklusive räntekostnader för egnahem, bostadsrättsavgifter, lotteri, tips och toto med mera. HIKP innehåller även till exempel barnomsorgsavgifter. Underliggande importerad inflation (UNDIMPX) = Förändringen i konsument- priser på i huvudsak importerade varor, rensat för direkta effekter av förändrade in- direkta skatter och subventioner. Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast pen- ningvärde. Denna formulering har preciserat på så sätt att inflationen, mätt med konsumentprisindex, skall begränsas till . Be- slut om detta togs . Merparten av penningpolitikens effekt på inflationen bedöms komma med ett till fördröjning. baserar därför sin politik främst på en bedömning av inflationsutvecklingen i detta tidsperspektiv. Penningpolitiken kan beskrivas med hjälp av en enkel handlingsregel. Om Riks- bankens inflationsprognos ett till visar att inflationen kommer att avvika från det uppsatta målet, ändras reporäntan normalt sett i samma riktning. har också uttalat att det kan finnas skäl att bortse från tillfälliga föränd- ringar av inflationen enligt konsumentprisindex, vilket i så fall skall göras tydligt när beslut om reporäntan fattas. Ett annat skäl att avvika från beslutsregeln kan vara att en återgång till inflationsmålet skulle kunna få stora negativa konsekvenser för produktion och sysselsättning. Det kan i en sådan situation finnas skäl att försöka återföra inflationen till målet mera gradvis. I praktiken bedrevs penningpolitiken med ledning av den underliggande inflationen, mätt som förändringen i UND1X. Inflationsförväntningarna låg högre än inflationsmålet. , efter räntehöjningar och efter att den regist- rerade inflationen minskat, föll dock såväl hushållens som företagens infla- tionsförväntningar tillbaka. Den internationella konjunkturen förstärktes något 2002 jämfört med föregå- ende år i många länder. Det var särskilt tydligt i som uppnådde en till- växt på i kombination med en stark produktivitetsökning. Utvecklingen i euroområdet var däremot svag med en tillväxt på under 1 pro- Särskilt markant var uppbromsningen i . Den måttliga konjunkturuppgången bidrog till endast långsamt stigande pri- ser i de flesta länder. Inflationstakten föll i till medan den låg på i euroområdet. Till skillnad mot föregående år gjordes endast smärre förändringar av pen- ningpolitiken i de större länderna. De förändringar som genomfördes inföll mot årets slut. Den amerikanska sänkte sin styrränta och den europeiska . De nominella styrräntorna i och var lägre än på många decennier. Börsutvecklingen i (SAX), (S&P500) och (DAX) Kursfallet på aktiebörserna, som inleddes , fortsatte fram till okto- ber 2002. Nedgången var i nivå med de största börsfallen . motsvarade kurserna på Stockholmsbörsen unge- fär en tredjedel av nivån . Nedgången var mycket stor också på le- dande internationella börser, om än i allmänhet något mindre än i . steg aktiepriserna något. SEK/EUR och SEK/USD. Kronan förstärktes som väntat . påverkades 2002/03:RB1 växelkursen antagligen av förväntningar om en kommande folkomröstning om ett svenskt medlemskap i . Kronförstärkningen, i termer av TCW- index, uppgick till . I blev tillväxten högre än året innan. BNP-tillväxten be- räknas ha uppgått till medan den stannade vid . Hushållens disponibla inkomster ökade kraftigt till följd av skattesänkningar, relativt höga löneökningar och ökade transfereringar bland annat i form av max- taxa på dagis. Det bidrog till att den privata konsumtionen ökade även om hushållen valde att spara huvuddelen av inkomstökningen. Det starkaste bi- draget till BNP-tillväxten kom från en ökande nettoexport. BNP-tillväxt och bidrag till BNP-tillväxt. Årlig procentuell förändring respektive bidrag i procentenheter 0,0 -0,5 -1,0 Prognos 2002 enligt inflationsrapport nr 4 2002. Källor: SCB och Osäkerheten som följde av den kraftiga börsnedgången var troligen en bidra- gande orsak till att hushållen ökade sitt sparande. Effekten på förmögenheten av de fallande börskurserna motverkades dock till stor del av att fastighetspri- serna fortsatte att stiga. förbättrades industrikonjunkturen för att sedan stag- nera . Den relativt svaga industrikonjunkturen bidrog till att ök- ningstakten i investeringarna avtog. Läget på arbetsmarknaden var i stort sett oförändrat jämfört med året innan. Produktiviteten utvecklades starkt medan sysselsättningen i timmar minskade något. Antalet sysselsatta hölls däremot uppe på i stort sett samma nivå som året innan. Det berodde på att medelarbetstiden fortsatte att falla bland annat till följd av en fortsatt ökning av sjukfrånvaron. vet föll men det motverkades av en ökning i den offentliga sektorn. na arbetslösheten låg kvar på av arbetskraften. Löneökningarna beräknas enligt senaste inflationsrapport ha Det är en långsammare ökning än under 2001 men klart snabbare än inom euroområdet. Minskningen jämfört med fö- regående år är främst en följd av konstruktionen av de treårsavtal som ingicks Dessa avtal hade i allmänhet de största löneökningarna i början möjlighet att säga upp sitt treårsavtal inför det sista avtalsåret. Finanspolitiken hade en klart expansiv inriktning och den of- fentliga sektorns finansiella sparande beräknas enligt senaste be- dömning ha minskat från motsvarande av BNP. med övriga länder inom EU var ändå ett av de länder som uppvisade de starkaste offentliga finanserna. Bak-om detta låg de omfattande åtgärder som vidtogs i samband med och efter krisen för att sa- nera de offentliga finanserna och de nya regelverk som infördes i form av re- formerad budgetprocess, överskottsmål för de offentliga finanserna och tak för de statliga utgifterna. Till bilden hör ock-så att tillväxten varit starkare i än i euroområdet . Penningpolitiska överväganden och beslut Vid ingången av 2002 låg reporäntan på och vid det penningpo- litiska sammanträdet beslöt direktionen att lämna räntan oförändrad. konstaterade direktionen att priserna ökat något snabbare än väntat och att detta reste frågetecken kring resursutnyttjandet i den svenska ekono- Inför sammanträdet kom allt starkare tecken på en återhämtning av både den internationella och svenska konjunkturen. som offentliggjordes då beräknades inflationen överskrida inflationsmålet på Direktionen beslöt att höja reporäntan med 0,25 procenten- uttalades att räntan kunde fortsätta att höjas om konjunkturen fortsatte att förstärkas. fram till det penningpo- litiska sammanträdet förstärktes tecknen på en internationell återhämt- Även vid detta sammanträde bedömdes den framtida inflationen över- stiga inflationsmålet och reporäntan höjdes med ytterli- Vid de penningpolitiska sammanträdena lämnades reporän- betonades emellertid risken för att inflationen på sikt skulle kunna överstiga målet. Vid båda tillfällena uttalades därför att framtida räntehöjningar kunde bli aktuella. Bilden av den pågående konjunkturuppgången förändrades gradvis under sommaren och hösten. Förändringen avsåg både 2002 och utvecklingen på Prognoserna för den svenska tillväxten påföljande år reviderades I inflationsrapporten beräknades exempelvis tillväxten 2003 uppgå till medan motsvarande bedömning var Huvuddelen av denna nedrevidering skedde En försvagad internationell efterfrågan hämmade exportutsik- 2002/03:RB1 terna. bedömdes finanspolitiken bli mindre expansiv 2003 än vad som tidigare förutsågs. Även vid de penningpolitiska sammanträdena som hölls och okto- ber lämnades reporäntan oförändrad. I den inflationsrapport som publicerades betonades nedjusteringen av den inhemska tillväxten samt osäkerhe- ten om de realekonomiska effekterna av börsnedgången och ökade internatio- nella säkerhetspolitiska risker. Den framtida inflationen beräknades ligga något i underkant av målet. Läget betraktades som ovanligt svårbedömt inte minst till följd av svängningarna på de finansiella marknaderna. Direktionen beslöt därför att hålla ett extra penningpolitiskt sammanträde för att göra en förnyad avstämning. Inför detta sammanträde hade svagheten i den internationella konjunkturen blivit tydligare. Sammantaget bedömdes den framtida inflationen understiga inflationsmålet och direktionen beslöt att sänka reporäntan till . Vid det penningpolitiska sammanträdet hade industrikonjunk- turen både i omvärlden och i försämrats ytterligare. Visserligen tyck- tes osäkerheten på de finansiella marknaderna ha minskat något, men resurs- utnyttjandet bedömdes bli något lägre än vad som ti- digare antagits. Även om utsikterna inte var entydiga, gjordes bedömningen att inflationen skulle komma att underskrida inflationsmålet. Direktionen be- slöt att sänka reporäntan till . UND1X med osäkerhetsintervall enligt inflationsrapport nr 4 2002. Årlig procentuell förändring. som gått sedan inflationsmålet introducerades har tillväxt och inflation i genomsnitt uppgått till . Under de närmast föregående tio åren uppgick motsvarande tal till . Även om 2002 var med måttlig tillväxt och en inflationstakt som något översteg målet, var den ekonomiska utvecklingen relativt gynn- sam, både i ett historiskt och internationellt perspektiv. : Reporäntan hölls oförändrad på . reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde höjas till . : Reporäntan höjdes till . reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde höjas till . : Reporäntan höjdes till . : Reporäntan hölls oförändrad på . reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde höjas till . : Reporäntan hölls oförändrad på . : Reporäntan hölls oförändrad på . : Reporäntan hölls oförändrad på . reser- verade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde sänkas till . : Reporäntan sänktes till . : Reporäntan sänktes till . reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde vara oföränd- rad. Stabiliteten i det svenska banksystemet bedömdes vara god . Dock fanns tecken på riskuppbyggnad i delar av ekonomin som skulle kunna med- föra påfrestningar för bankerna . Utvecklingen gör att det enligt finns skäl att följa stabilitetsfrågorna med ökad upp- märksamhet. analyserar fortlöpande stabiliteten i banksystemet för att tidigt kunna konstatera tendenser som riskerar bankernas funktion och därmed sä- kerheten i betalningssystemet. Analysen fokuserar huvudsakligen på banker- nas omvärld. Där ingår den makroekonomiska utvecklingen och utvecklingen i fastighets-, företags- och hushållssektorn. Även situationen inom bankerna analyseras. bedömde i sin stabilitetsrapport att den finansiella stabili- teten var fortsatt god.