frsrdg · GQ04RR22 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är vidare så myndigheterna lyder under regeringen (om de inte lyder under ), 11 kap. 6 § regeringsformen. Enligt 1 kap. 6 § regeringsformen styr regeringen riket och den är ansvarig inför . Regeringen svarar alltså gentemot för att de uppgifter som ålagts myndigheterna blir fullföljda på ett författningsenligt sätt och i enlighet med de ekonomiska ramar och mål för verksamheten som har lagts fast (JK:s rapport s. 134 f.). Det nu sagda innebär att också regeringen har behov av en internrevision för dels myndigheternas verksamhet, dels den egna verksamheten. Hur denna funktion kommer att utformas är ännu inte klart. Regeringens egen kontroll av myndigheterna eller, med andra ord, den verkställande maktens sätt att ordna sin internkontroll är viktig. Den är faktiskt en fråga med författningsmässiga dimensioner där inte bör avhända sig sitt inflytande (jfr 2000/01:KU8 s. 21). Extern revision syftar i mycket till att kontrollera att en myndighets interna kontrollsystem fungerar väl. Det bör därför uppmärksammas att avsetts få en viktig roll också rörande myndigheternas internrevision, se prop. 2001/02:190 s. 99. En myndighet skall samråda med om revisionsplan för sin internrevision. började man tala om en renässans för granskningsmakten och en författningspolitisk debatt kom i gång. kan man säga att vi också fått en renässans för nya självständiga statsmakter. När domstolarnas konstitutionella självständiga ställning skulle formuleras regeringsform var frågan inte lika aktuell som och utformningen blev inte särskilt pregnant. har debatten blivit livligare och anslaget fått mera kraft i fråga om utformningen av de konstitutionella funktioner som och har givits. Den här tendensen smittar faktiskt litet av sig även i fråga om domstolarna. Propositionen om innehåller nämligen en särskild skrivning om att i samband med effektivitetsrevision har att ta hänsyn till domstolarnas oberoende (prop. 2001/02:190 s. 65). blir det alltså en förändring av kontrollmakten genom den nya och upphörandet av revisorer. Vad innebär detta? En aspekt är att vi får en enda, oberoende, professionell och stärkt extern revision. Men vad betyder det att vi inte kommer att ha kvar den folkliga revisionella kontrollmakt som revisorer utgjort? Låt mig erinra om att revisorer gjort flera viktiga granskningar av regeringens verksamhet, se t.ex. promemorian Rapport 2000/01:7 Anslag till regeringens disposition, där frågor om , Östersjömiljarderna och Kretsloppsmiljarden behandlats. Sådan inriktning på granskningen av regeringens verksamhet framstår som allt viktigare och bör bli ett väsentligt inslag i verksamhet. Om resultat kommer till adekvat användning i statsmakternas verksamhet, om , finansutskottet och de andra utskotten finner sina roller i den nya situationen bl. a. i fråga om utveckling av metoderna för uppföljning och utvärdering (jfr 2000/01:KU8 s. 19) så borde det nya läget kunna leda till en reell förstärkning i form av både en breddning och en fördjupning av kontrollmakten. Så en tänkt slutsats kan vara att en formell försvagning av den folkliga revisionen skulle kunna leda fram till att den i slutändan materiellt förstärks. Frågan om riksrevisorernas oberoende eller självständighet har väckt en hel del diskussion under reformarbetet. Med den s.k. Limadeklarationen som utgångspunkt har riksrevisorernas funktionella och organisatoriska oberoende fått en enligt min mening lämplig utformning. Jag har svårt att se den parlamentariska styrelsen och dess roll som något problem i sammanhanget. Det kan här betonas att ett viktigt skydd för riksrevisorerna är att offentlighet för granskningsrapporterna och deras innehåll inträder innan styrelsen får del av dem. Revisorerna fattar själva besluten och dessa är offentliga. Offentlighetsprincipens betydelse för en oberoende revision skall inte underskattas. En effektivitetskontroll med en mera rättslig inriktning? Jag har tidigare erfarenheter som tjänsteman hos ombudsmän, som rättschef i Statsrådsberedningen och som justitiekansler. I dessa funktioner kunde jag se viktiga samband mellan rättslig tillsyn och revisionell kontroll - möjligheterna att i sak föra samman dessa funktioner till en mer samlad effektivitetsrevisionell ansats kom dock knappast alls till användning. Från Justitiekanslern finns dock ett bra exempel på en samverkan mellan redovisningsrevision och rättslig tillsyn. riktade anmärkningar mot två universitet och en högskola om risk för jäv i samband med transaktioner mellan myndighet och bolag. Regeringen uppdrog åt Justitiekanslern att pröva saken. Vid den följande utredningen konstaterade flera fall av jäv. Rättsfrågorna klargjordes inför framtida revisioner. Se JK-Beslut s. 184. Hos JO har ibland gjorts mera samlade tillsynsinsatser om sådant som sanktionsavgifter, effekter av datoriserade skatte- och uppbördsrutiner etc. Olika klagoärenden och inspektionsiakttagelser kan leda till att ett mönster av problem kan iakttas och där ansvarsfrågorna tonar fram mera generellt. De rättsliga problemen kan då ligga nära effektivitetsrevisionens uppgifter. Man kanske kunde tänka sig visst samråd och samarbete mellan JO och i fråga om tillsyns- och kontrollprojekt? Min slutsats blir här att revisionsorganen har behov av juridisk expertis både vid redovisningsrevision och i effektivitetsrevision. Det väcker frågor: Hur ska det ordnas? Hur ska förses med juridisk expertis? Hur ska kontakten mellan och JO se ut? Kommentarer vid seminariet om revisorer Herr talman, herr ordförande, mina damer och herrar! Tack för inbjudan att kommentera historiken över revisorer! Låt mig redan från början säga att det är en mycket förtjänstfull bok som presenteras här . , som är nestorn i studiet av den svenska kontrollmakten, har bidragit med initierad analys av den konstitutionella utvecklingen. Han konstaterar där att parlamentarismen har lett till en försvagning av revisionen. Det är ju både sensationellt och nedslående. Med den folksuveränitetsdoktrin som etableras genom regeringsform är ju fast etablerad som den första statsmakten, och då borde väl i stället kontrollen över rikets styrelse och förvaltning ha förstärkts. Men så har inte skett. Vid grundlagsreformen flyttade man bara helt tanklöst över de gamla möblerna in i det nya huset utan att inse att de till vissa delar passade rätt illa. och gör nedslag i revisonen under olika epoker och tecknar några fängslande profiler. ger en inblick i arbetet . Jag instämmer i att många revisionsrapporter har lett till resultat, men man bör nog i sanningens namn tillägga att en hel del också har försvunnit rätt spårlöst in i arkiven. Revisorerna har ofta gjort viktiga påpekanden som svepts åt sidan när man kommit på kollisionskurs med de starka järntrianglar som finns etablerade mellan utskott, departement och vidhängande intressen. visar hur den nya har vuxit fram. Det är inte någon vidare uppbygglig historia; intresset för att utveckla en slagkraftig revision har uppenbarligen inte varit särskilt starkt. har heller inte tagit ett fast grepp om processen. Egendomligt är t.ex. att riksrevisorerna inte ska rapportera till utan till regeringen. Man får hoppas att den styrelse som etableras inte blir något filter som förhindrar att viktiga iakttagelser tas upp i de olika utskotten. Självfallet ska vi önska de nya riksrevisorerna all framgång på den seglats som inleds, men jag tycker nog också att ansvar måste betonas. Sjösätter man en så bräcklig farkost ankommer det på varvet och redaren att noga följa utvecklingen och bidra med de förstärkningar som kan behövas framöver. Det är en slutsats som också får stöd i avslutande reflektioner. Det var värmande att höra lovord till kontrollmakten och stöd för en aktiv granskning, men det hade förstås varit ännu bättre om hade levt upp till dessa intentioner. Det gör den tyvärr inte. Kontrollmakten är och förblir eftersatt i den svenska , trots många beslut om att insatserna bör öka och viss lovvärd uppryckning . Man vevar gamla skandaler i repris. Man kontrollerar formerna i regeringsarbetet, men långt mindre dess innehåll. KU jagar frenetiskt efter brev som inte har blivit diarieförda, men fackutskotten försummar i mycket stor utsträckning sin uppgift att granska effekterna av den förda politiken. Rutiner bevakas, men kommer någon miljard på avvägar inom t.ex. posten, järnvägen, Östersjöbiståndet eller EU så inte är särskilt på bettet som övervakare. Det avspeglar den svaga ansvarskultur som vi har i . Det är nu vi införde något som kallas mål- och resultatstyrning i den svenska statsförvaltningen, men ännu går det mycket trögt med resultatredovisningen från regeringens sida och med granskningen från sida. Lätt dimmiga föreställningar om ämbetsverkens oberoende leder lätt till att ingen anses vara ansvarig för vad som uträttas och inte uträttas, vare sig generaldirektörer eller statsråd. påminde om att tidigare kallades Experimentalfältet. Om jag ska ägna mig åt den betygssättning som vi bedriver där ute på Experimentalfältet så har vi bara tre vitsord att välja på, väl godkänt, godkänt och underkänt. Med den lite stela betygskalan blir det ett VG för den här boken, men hantering av kontrollmakten och konstruktionen av den nya kan nog tills vidare inte få annat än ett U. Tack till alla medverkande och alla åhörare. Roligt att vi blev fler än vi hade räknat med. Vår förhoppning är nu att boken , vilken seminariet handlat om, skall bli en stimulerande läsning som bidrar till funderingar om och kring kontrollmakt. Vi har varit få politiker som framträtt på seminariet. Det har varit talmannen som öppnade seminariet och jag som får avsluta det. Jag ska inte polemisera mot någon som sista talare men några funderingar vill jag ändock föra vidare. Som före detta riksdagsledamot är jag förvånad över prioriteringen eller snarare brist på prioritering som ledamöter givit uppdraget som rör "kontrollmakt". Visst ställs det många interpellationer och enkla frågor, men alla kan nog inte sägas ingå i kontrollmakten. Här bör en uppryckning ske. Frågan bör ställas hur skall kompensera det bortfall av kunskap som tillförts genom att 24 ledamöter genom revisorer följt hela den statliga verksamheten från riksdagsbeslut via regering till minsta myndighet? För detta saknas det en seriös plan. Jag vill även ta tillfället i akt att ta död på en myt, vitt spridd, men för den skull inte sann. Vi vill alla av valda revisorer säga er att revisorernas beslut inte är resultatet av voteringar i varje ärende. Nej, voteringar förekommer inte. Har en utredning beställts kan man inte när resultatet föreligger göra egna politiska bedömningar. Synpunkterna kan vara samstämmiga med så väl politiska motståndare som med politiska meningsfränder, eller omvänt. Det finns en mistro mot politiker och revision som ibland ger klara överslag i debatten. Nyckelordet har i samband med den förestående revisionsreformen varit "oberoende". Liksom andra begrepp, som t.ex. demokrati, har ibland ordet "oberoende" missbrukats. Man kan inte få en uppfattning om begreppets innebörd utan att ställa den självklara frågan - oberoende från vad? I detta fall handlar det om oberoende från de folkvalda i , och därmed oberoende från väljarna. Den nya revisionen ska vara oberoende från revisionsobjekten men självständig från , en formulering riktigare än fördebattens ensidiga inriktning. Relationen politiker - tjänstemän formulerades för länge sedan av landshövdingen på följande sätt, kanske något hårdraget: (var en topptjänsteman som blev borgarråd.) En erfarenhet som jag vill föra vidare till den kommande : underskatta aldrig betydelsen av den svenska offentlighetslagstiftningen för den svenska statliga revisionens effektivitet. Slåss för offentlighetslagstiftningen och var ett föredöme med stor öppenhet för egen del. Vi revisorer önskar den nya lycka till. Man kan tycka vad man vill om den nya lagar och regler. Oavsett reglerna är det ändock riksrevisorerna tillsammans med sina medarbetare som i mycket avgör revisionens resultat och inflytande. Jag hoppas ni kommer att klara det. Tack till er alla för att ni ville vara med oss vid vår bokpresentation. Sakregister till granskningsärenden under riksdagsåren 1992/93-första halvåret 2003 Registret upptar de ärenden som revisorerna slutbehandlat /92 t.o.m. . Det omfattar också ärenden i vilka granskningsarbete påbörjats. Tidigare års verksamhetsberättelser finns intagna i riksdagstrycket bland förslag och redogörelser saml. I registret hänvisas till verksamhetsberättelse/årsredovisning , Apoteksbolagets utförsäljning av 95/96, 97 ADB och integritet 92/93 , bistånd till krigförande länder 2001, 2002 Administration Socialförsäkringen - kostnader/produktivitet Sjukförsäkringens ansvar för ökade sjuktal 98, 99, 2000 2003 Allmänna arvsfonden 99, 2000 2001, 2002 AMS, styrningen av och länsarbetsnämnderna 2001, 2002, 2003 95/96, 97, 98 Analys och användning av resultat i 95/96, 97, 98 Anpassningsförmåga, försvarets 98, 99, 2000 Anslag till regeringen/99, 2000, 2001, 2002 AP-fonden, sjätte 2001 Apoteksbolaget, utförsäljning av 95/96, 97 Arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten , 2003 /delegerat arbetsgivaransvar 2000 Arbetslinjen i praktiken 99, 2000 Arbetsmarknadspolitiken Personaluthyrning inom 93/94, 94/95 och 99, 2000, 2001, 2002 99 Arbetsmarknadsutbildning 94/95, 95/96, 97 Arbetsmiljöinspektioner 2002, 2003 Arkeologi på uppdrag 2002, 2003 byggnader Arvsfonden, allmänna 99, 2000 Att förebygga vårdskador/Statliga åtgärder för patientsäkerhet 2003 Assistansersättningen 2002, 2003 Asylsökande, uppehållstillstånd Auktorisation 95/96, 97 Avdrag, 2000, 2001, 2002, 2003 Avfallshantering och återvinning/producentansvaret 98, 99, 2000 Avskrivning av anmälda brott 2002, 2003 Avtalsförsäkringar, statens 2002 Avveckling av överskottsmateriel, Försvarsmaktens Avvisningar och utvisningar, regler och praxis 2002 Avvittringens genomförande och konsekvenser 99, 2000 Avreglering järnvägstrafiken, konsekvenser av 2000 2001 , svenska miljöinsatser i 98, 99, 2000 , och miljön 98, 99, 2000 Barnomsorgen, effektiviteten i 93/94 Bemyndiganden - med utgångspunkt i försvaret 2000, 2001 Besparingsåtgärder på socialförsäkringsområdet 95/96, 97, 98 Bidrag till särskilda insatser/kommuner 2000 Biljettpriser, SJ:s 99, 2000 , Svensk 99, 2000, 2001, 2002 Biståndet, styrning, uppföljning av 99, 2000 Bistånd, till krigförande länder i , 2002 Boendeformer för äldre 93/94, 94/95 Bolagisering, SJ:s 2003 Bolagsägare, staten som 2003 Bolagiseringen av kontantförsörjningen 2003 Bostadsrättsföreningars ekonomiska planer 95/96, 97, 98 Bransch- och näringslivsrepresentanter i myndigheternas styrelser 2002 Budgeten som styrinstrument 98 Budgetprocessen, den nya 92/93 Byggprocessens längd 2000, 2001, 2002 93/94, 94/95, 95/96 CSN:s handläggning av studiemedel , 2001, 2002, 2003 Databehandling, ADB och integritet 92/93 Det självstyrande försvaret 2003 Djurskydd 93/94, 94/95 Domarlöner 2002 Domänmark, skyddsvärd 95/96, 97, 98 Effektivitetsproblem i försvaret 97, 98 Efterkontroll av förtidspensioner 2000, 2001, 2002 EG-rätten, införlivande av 97, 98, 99 Ekologiska investeringsprogram 98, 99 Ekonomisk styrning i staten 93/94, 94/95, 95/96 2000, 2001, 2002 2002, 2003 Ekonomiska planer, bostadsrättsföreningars 95/96, 97 95/96, 97, 98 Ekonomiadministrativa krav på små myndigheter 2003 Ensamkommande barn 2003 Elmarknadens avreglering 2000 EU medlemskapet, regionalpolitiskt stöd strukturfonder och svensk arbetsmarknad återflödet från 95/96 95/96, 97, 98 2002 Fastigheter, försvarets, styrningen av 2001 Finansiering/sponsring 2000, 2001 97, 98, 99 - gemensam och nationell fiskeripolitik 2002 Flyktingar i , uppehållstillstånd , 2001 Folkbokföringen 2003 Fredsfrämjande insatser 2001, 2002 Frivård eller anstalt? 2003 Från kvarskatt till underskott på skattekonto 2003 Från till 2003 Främja och förklara - kan förändra? 2003 Funktionshinder, förtidspensionerade 99, 2000 Förband, nedläggning och flyttning 93/94, 94/95 Förnyelse, statstjänstens 2000, 2001 Försurningen och miljövårdsarbetet 95/96, 97, 98 Försvaret ekonomistyrning på lokal nivå fastigheter, försvarets, styrningen av Försvarshögskolan i det nya hantering av övertalig materiel/Försvarsmaktens problem med att styra regeringens resultatredovisning/totalförsvaret regeringens redovisning av det militära 98, 99, 2000 2000, 2001, 2002 99, 2000 Försvarsväsen nedläggning och flyttning av förband 97, 98 93/94, 94/95 Förtidspensioner efterkontroll av 99, 2000 2000, 2001, 2002 Förändringar inom kommittéväsendet 2003 Förändringsprocesser och omorganisationer i stats- förvaltningen 92/93, 94/95 Giv akt på lönebildningen! - arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten , 2003 - mål och resultatuppfyllelse 2000, 2001, 2002 Granskningar av regeringen och 2003 Granskande/främjanderoll, 99, 2000, 2001 Gymnasieskolan - resurser, resultat, utveckling 92/93, 94/95 Grundutbildningens högskolemässighet 2000, 2001, 2002 Handläggning av studiemedel/CSN 2000, 2001, 2002 Hanteringen av punktskatter/Tullen och RSV 99, 2000 Hjälpinsatser, internationella insatser 2000, 2001 Hyror, kulturinstitutionernas , 2001, 2002 Hälso- och sjukvård statlig styrning 93/94, 94/95 2002, 2003 Högskolan Samhällsekonomisk belysning 99, 2000, 2001, 2002 2000, 2001, 2002 2000, 2001, 2002 granskande och främjande uppgift 99, 2000, 2001, 2002 , ansvar Information, styrningsperspektiv 94/95, 95/96 Informationsverksamhet, 2001, 2002 Införlivande av EG-rätten i 97, 98, 99 Inkomstgaranti för riksdagsledamöter 94/95, 95/96, 97 Insatser för jämställdheten i riksdagsförvaltningen och 2003 Institutionsstyrelse, statens 2002 2002, 2003 Internationella mellanstatliga organisationer 2000, 2001, 2002 94/95, 95/96, 97 Internrevision, myndigheternas 98, 99, 2000 Invandrares arbetsmarknad/svenskundervisning 2000, 2001, 2002 Invandrarpolitikens inriktning och resultat 92/93, 94/95 Investeringsprogram, ekologiska 99, 2000 Investmentbolag, regionala 95/96 ITiS- En statlig satsning på IT i skolan 2001, 2002 Jämställdhet Inom riksdagsförvaltningen och 94/95, 95/96, 97 2002 Järnvägstrafiken, problem och aktörer 2002, 2003 Kommittéväsendet 2) 94/95, 95/96, 97, 98 2002, 2003 Kommuner/landsting, bidrag till vissa 2000, 2001, 2002 Kommunerna, och staten 2003 Kommuner/landsting, bidrag till vissa 2000, 2001, 2002 , mål- och resultatstyrning 95/96, 97 Konkurrenssituationen/livsmedelssektorn 2000, 2001 Konsekvenser Avregleringen inom järnvägstrafiken 95/96, 97 2001 Konsulter, upphandling av 2000, 2001, 2002 Kontantförsörjningen, bolagiseringen av 2003 Kontrollfunktionen i staten 2001 Kontrollverksamhet, skattemyndigheternas 97, 98, 99 Kostnader socialförsäkringens administration 98, 99 98, 99, 2000 Kreditgarantier, statliga 98, 99, 2000 och 98, 99 Kriminalvården 94/95, 95/96 Kultur arvet och rörliga bilder institutioners hyror 92/93 2000, 2001, 2002 Körkortstillstånd, rutiner Lantmäteriet, det nya 2000, 2001, 2002 Laxfiskekvoter 99, 2000 Livsmedel 93/94, 94/95, 95/96 Livsmedelssektorn/konkurrenssituationen 2000, 2001 Lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken 2000 Lokaler 95/96, 97 2001, 2002 Läkemedel, prissättning på 2001 Länsarbetsnämnderna, styrningen av AMS och 2001, 2002 , samordnad 94/95, 95/96, 97 Lönekostnader, myndigheternas 98, 99, 2000 Löntagarfondspengarna 99, 2000 Marknaden, myndigheter på 2001, 2002 Materialavvecklingen inom försvaret 2001, 2002 Militära försvaret Regeringens redovisning av 2003 98, 99, 2000, 2003 Miljö Miljön, och 98, 99, 2000 95/96, 97, 98 98, 99, 2000 Museer Museer och kulturbyggnader, säkerheten i 2002 2002 2000, 2001, 2002 Myndigheter på marknaden , 2002, 2003 Myndigheternas samverkan mot ekonomisk brottslighet årsredovisningar - en anakronism 98, 99, 2000 95/96, 97 98, 99, 2000 2003 Mål- och resultatstyrning, 95/96, 97, 98 Nationella mål i kommunernas äldreomsorg 2002 Nedläggning av häktet i 98, 99, 2000 Normgivningsprocessen 92/93 2003 Nedsättning av socialavgifter 2000, 2001, 2002 Nya vägar till vägar och järnvägar? 2000, 2001, 2002 Offentlig upphandling 97, 98 Omorganisationer inom rättsväsendet 98, 99, 2000 Ordning på rätten 2002, 2003 Otraditionella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken 99, 2000 Patientskadelagen 2001 Patientsäkerhet, statliga åtgärder för/Att förebygga vårdskador 2003 Pengar till studier - CSN:s handläggningstider och tillgänglighet 2003 Personalförsörjning, Försvarsmaktens , 2001, 2002 Personalpolitik omorganisation inom staten 94/95, 95/96, 97 2000, 2001 Personaluthyrning inom arbetsmarknadspolitiken 2001 Personliga skattekonton 2001 Plan- och byggprocessens längd 2000, 2001, 2002 Polisen 92/93, 93/94 Post- och telepolitiska mål, uppföljning 95/96, 97 99 Primärvårdens resurser 97, 98, 99 Prioriteringar i hälso- och sjukvården Prissättning på läkemedel 2001 Privatisering, 93/94, 94/95, 95/96 Producentansvaret/avfallshantering och återvinning 98, 99, 2000 Produktivitetsutvecklingen inom 2002, 2003 Psykiskt funktionshinder, förtidspensionerade 99, 2000 Publiken, och kulturbidragen 2001 Radiotjänst i 94/95, 95/96 Redovisning av statsbidrag till kommunerna 2003 Regeringen och , granskningar av 2003 Radiokommunikation för trygghet och säkerhet 2002, 2003 Regeringens redovisning av det militära försvaret Sydafrikasatsning 99, 2000, 2001, 2002 99, 2000, 2001, 2002 98, 99, 2000 analys och användning av resultat och regeringen, granskningar av upphandling och användning av konsulter 95/96, 97, 98 2000, 2001, 2002 2000, 2001, 2002 2000, 2001, 2002 Regionala investmentbolag 93/94, 94/95, 95/96 95/96, 97 Regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet 95/96, 97, 98 Rennäringen, stöd till 94/95, 95/96, 97 Representanter, i myndigheternas styrelser 2002 Resultatredovisning, regeringens av totalförsvaret 98, 99, 2000 Resursanvändningen inom högskolan 2000, 2001 Resurser, primärvårdens 97, 98, 99 Resursförstärkning, skattemyndigheterna 97, 98, 99 Revisionsberättelser med invändning 2000 99, 2000 2000, 2001 och 98, 99 ägarrelation till AB 2003 94/95, 95/96, 97 regler för inkomstgaranti för riksdagsledamöter 92/93 Rikstrafiken - till vilken nytta? 2003 ROT-avdraget 2000, 2001, 2002 Rymdverksamheten 93/94, 94/95 Rätten - ordning på 2002, 2003 Rättsväsendet, omorganisationer inom 98, 99, 2000 Rörliga bilder, och kulturarvet 2003 Rättsväsendet, omorganisationer inom 98, 99, 2000 , stöd till 92/93, 93/94, 94/95 Samhällsekonomisk belysning, Högskolan 2000, 2001 SJ:biljettpriser 99, 2000, 2002 SJ:s bolagisering 2003 tillsyn 2000, 2001 Skattekonton, personliga 2001 processverksamhet 2002 Skattemyndigheternas kontrollverksamhet, resurser 97, 98, 99 Skatter och avgifter hanteringen av punktskatter/Tullen och RSV 99, 2000 Skolan ITiS - en statlig satsning på IT i skolan statens styrning av 2001, 2002 93/94, 94/95 2002 Skuldsaneringslagen, tillämpningen av - 1 95/96, 97 Skuldsaneringslagen, tillämpningen av - 2 99, 2000, 2001 Skyddsrumsbyggandet 94/95, 95/96 Skyddsvärd domänmark 95/96, 97, 98 Skänka, sälja eller slänga? - Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel 2003 Socialavgifter, nedsättning av 2000, 2001, 2002 Socialförsäkring administration - kostnader/produktivitet 94/95, 95/96 98, 99, 2000 Socialförsäkringsområdet, besparingar på 95/96, 97 Sponsring 2000, 2001, 2002 Språk och arbete/svenskundervisning 2000, 2001 Spårbunden trafik 93/94, 94/95, 95/96 Staten, kontrollfunktionen i 2001 Staten och kommunerna 2003 Starta-eget-bidraget 95/96, 97, 98 Statens ekologiska investeringsprogram, stöd till insatser mot ekonomisk brottslighet kommuner med ekonomiska problem, stöd till styrning av verksamheter i kommuner ändamålsfastigheter - hyressättning och förvaltning 2002 2001, 2002, 2003 92/93, 93/94, 94/95 2001, 2002, 2003 2001, 2002, 2003 95/96, 97, 98, 2002 2001, 2002 Statligt engagemang i regionala investmentbolag 2000