frsrdg · GQ04RR3 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är fortfarande oklart om det över huvud taget finns förutsättningar för att åstadkomma likvärdighet mellan de svenska skolorna. (2000): Korta arbetsskadefakta. Bannerhed (2001): Övervägande positiva omdömen. En utvärdering av nyhetsbrev och tre rapporter. Ds 1990:32: Nytt statsbidragssystem för grundskola, gymnasieskola och utbildning för vuxna. Ds 2000:48: Snabbt och riktigt utvalt och viktigt - förslag till databas. Ds 2001:24: Betyg på skolan. En om gymnasieskolorna. Ds 2001: 48: Samverkande styrning, om läroplanerna som styrinstrument. , (2000): Ett nödvändigt ont? (2001): Regeringsbeslut Fi2001/2366. , (1999): Policy som text och praktik. (2001): dnr 3372-1999. (2001): Kvalitetsfrågor inom . kommun (2001): Kvalitetsredovisning . (2000): Education at a glance. (2001): Education at a glance. (dnr 30-2000-0986). (2001): tillsyn. (1999): Utvärdering av handlingsplan för styrning och egenkontroll. (1991-2001): Årsredovisningar. (1994a): Skolan och ekonomin. (1994b): Ekonomiska resurser och elevernas resultat. (1996a). Varför kostar elever olika. (1996b): Påverkar skolans resurser elevernas resultat? (1996c): Bilden av skolan. (1997): dnr 96:2306. (1998): Promemoria . (1998): Vem tror på skolan? Attityder till skolan 1997. (1999): Avrapportering om hur det extra statliga resurstillskottet påverkar skolans utveckling och kvalitet. (1999a): Ämnesproven skolår 9 1998 analys av resultaten. (1999b): Läroplanerna i praktiken. (2000): dnr 2000:1875. (2000): dnr 2000:3499. (2000a): Nationella kvalitetsgranskningar . (2000b): Nationella kvalitetsgranskningar . (2001): dnr 50-01:3458. (2001): dnr 2001:01722. (2001): dnr 01-2001:02790. (2001a): Jämförelsetal för huvudmän. (2001b): 2000. Svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap i ett internatitionellt perspektiv. (2001c): Attityder till skolan 2000. Rapport nr 197. (2001d): Analyser och utvärderingar . Skolan och demokratin. (2001): Pressmeddelande . (2002): dnr 02-2001:2986. (2002): dnr 01-2002:789. (2002): Barnomsorg och skola i siffror 2002: Del 1. (2002): Pressmeddelande . SOU 1997:121: Skolfrågor - om skola i en ny tid. SOU 2000:120: Förenklad utjämning. SOU 2001:57: Välfärdens finansiering och fördelning. SOU 2001:75: ! SOU 2001:76: God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting. SOU 2002:14: Statlig tillsyn. Granskning på medborgarnas uppdrag. (2001): Den offentliga sektorns finanser . (2002): Specialdestinerade statsbidrag till kommuner. Rapport på uppdrag av revisorer, dnr 2001:164(4). Statskontoret (2001): Kvalitetsjämförelser inom utbildning och arbetsförmedling. (2001): Hur styrs inom . revisionsrapport dnr 420/88-01. (2001), Kommunernas ekonomiska läge . (1998): Regeringsbeslut (97/305/S). (2000): (U2000/3873/S). Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:13 Statens styrning av skolan - från målstyrning till uppsökande bidragsförmedling (rapport /02:13) ombudsmän , , , i , , , , , kommun och har yttrat sig över rapporten. (, ), , , , , , kommun och kommun har beretts tillfälle att yttra sig, men har avstått. JO har endast funnit anledning att ta upp sådana frågor i rapporten som rör tillsynsverksamhet. Mot bakgrund av de iakttagelser JO gjort i sin egen granskningsverksamhet instämmer JO i allt väsentligt i det som redovisats i rapporten. begränsar sitt yttrande till att avse sådana frågor som berör verksamhetsområde och tillstyrker dessa förslag i rapporten. är i huvudsak positivt till revisorernas analys och förslag till åtgärder. vill dock erinra om att det så länge styrningen av skolan sker via ett dubbelt system, kan det bli svårt att komma tillrätta med de brister revisorerna iakttagit. Med ett dubbelt system menar att lagstiftaren har riktat det samlade ansvaret för skolan till kommunernas politiska församlingar och förlagt merparten av befogenheterna att agera till de professionella. har många kritiska synpunkter på revisorernas rapport och menar att rapporten har stora brister. Verket menar att revisorerna hanterar sakfrågorna på ett tendentiöst och glidande sätt. har inga invändningar mot revisorernas rapport. riktar inga invändningar mot rapporten utan tillstyrker revisorernas förslag att tillsyn av det offentliga skolväsendet bör övergå till en lagreglerad tillsyn med sanktionsmöjligheter som också gör det möjligt för huvudmännen att överklaga tillsynsbesluten. menar att revisorers kritik mot den statliga tillsynen och styrningen av det svenska skolväsendet är väl underbyggd och befogad. i instämmer i stort sett i revisorernas förslag. stöder de förslag om ansvar, ansvarsförhållanden, uppföljningens effektivisering och dubbelarbete som tas upp i rapporten. stöder revisorernas förslag. kommun tillstyrker revisorernas förslag i de delar som berör kommunernas ansvar för skolväsendet. Kommunen avvisar dock förslaget att kvalitetsredovisningen ska samordnas med kommunallagens krav på årsredovisning. tillstyrker förslagen i revisorernas rapport. JO delar revisorernas uppfattning att tillsynen bör renodlas och ges en sådan inriktning att den inte sammanblandas med andra funktioner inom . ser vissa fördelar med revisorernas förslag, men förutsätter dock att frågan om överföring av utvecklingsuppgiften till andra myndigheter blir föremål för en djupare analys. instämmer i uppfattningen att roller och ansvarsförhållanden på skolområdet behöver renodlas. har tidigare påpekat vikten av ansvarsfrågorna. Verket menar att man i allt väsentligt kunnat hålla balansen mellan de statliga kraven på utvecklings- och kvalitetsarbete å ena sidan och respekten för det kommunala ansvaret för skolutveckling å den andra. vänder sig mot att använda årsarbetskrafter som mått på personalstyrkan och ser hellre att antalet anställda är det mått som ska användas. anser också att revisorerna har bytt uppfattning sedan revisorernas förra granskning (förs. 1998/99:RR8) då revisorerna föreslog ett program för skolförbättring. instämmer i förslaget att tillsynsrollen renodlas, förtydligas och skärps. delar revisorernas synsätt att frågor om tillsyn, utvärdering och uppföljning bör tydliggöras och inte sammanblandas med frågor om stöd och utveckling av skolverksamheten. i anser att det är viktigt att allt görs för att ansvar och ansvarsförhållandena tydliggörs. () anser att det är mycket viktigt med tydlighet kring vem som har ansvaret för tillsynen. BO stöder revisorernas förslag om att begränsa uppgifter till uppföljning, utvärdering och tillsyn. kommun anser att det finns ett behov av att förtydliga tillsynsansvaret. Det bör enligt kommunen dras en tydlig gräns mellan tillsyn och den kommunala egenkontrollen. JO anser att det är angeläget att resurser i ökad utsträckning används för tillsynsuppgifter. JO menar också att revisorernas förslag att tillsyn lagregleras bör analyseras närmare och att grundläggande bestämmelser bör kunna tas in i skollagen. tillstyrker revisorernas förslag. stöder revisorernas bedömning att det krävs en klar skillnad mellan insatser för tillsyn respektive främjande. har erfarit att de fristående skolorna blivit föremål för allt mindre tillsyn, trots att antalet skolor i det närmaste fördubblats under . Tillsynen bör enligt förbundet specificeras på det sätt som reviso Förbundet ställer sig dock avvisande till förslaget om sanktionsmöjligheter. Det är inte rimligt att statliga organ ska ges befogenhet att bestraffa den lokala folkvalda nivån, anser förbundet. vänder sig mot det mått på tillsyn som används i rapporten. Resurserna för tillsyn, mätt som lönekostnader och enligt verkets definition, har ökat kraftigt. Påståendet i rapporten att har minskat sin tillsyn är därför missvisande. Verket har inte förmått ge tillsynen den volym som regeringen ansett behövs. Det förklaras av att kraven på förstärkning av i stort sätt alla verkets ansvarsområden har gjort det svårt att prioritera om utan att andra funktioner skulle komma att äventyras. vänder sig även mot revisorernas uppfattning om tillsyn. Revisorerna har enligt verket okritiskt anammat den syn som RRV förmedlat. instämmer i revisorernas beskrivning av det problematiska i att förena tillsynsuppdrag med verkets relativt stora engagemang i skolutveckling. tillstyrker revisorernas förslag att tillsyn av det offentliga skolväsendet ska övergå till en lagreglerad tillsyn med sanktionsmöjligheter och möjlighet att överklaga beslut. anser att revisorernas kritik mot den statliga tillsynen och styrningen av det svenska skolväsendet är väl underbyggd och befogad. anser liksom revisorerna att det är svårt att som ha till uppgift att både stödja och tillse. Att reglera tillsynsansvaret i lag och skapa förutsättningar för sanktionsmöjligheter ser BO som en positiv och nödvändig utveckling. instämmer i revisorernas förslag om att de allmänna råden om kommunernas egentillsyn bör förtydligas. instämmer i revisorernas bedömning vad gäller den ekonomiska styrningen. Den ökande andelen specialdestinerade bidrag har gett motsägelsefulla signaler om var det ekonomiska ansvaret egentligen ligger. delar inte revisorernas syn på den ekonomiska styrningen. Verket anser att revisorerna i sin beskrivning av den ekonomiska styrningen har använt missvisande mått. Verket kan dock till viss del instämma i uppfattningen att specialdestinerade bidrag är problematiska. har vid ett flertal tillfällen framhållit det angelägna i att utformningen av skilda statliga satsningar noga övervägs och samordnas. stöder revisorernas förslag att regeringen ska analysera hur gällande finansiering påverkar utbildningsresultat och studiemiljö, och kommun framhåller att analysen måste göras utifrån flera synvinklar. tillstyrker revisorernas förslag att regeringen ska analysera hur kommunernas möjligheter att finansiera verksamheten påverkas av en ökande andel specialdestinerade bidrag. stöder revisorernas förslag att ges i uppdrag att vidareutveckla och effektivisera sin uppföljning. Även och Öster- åkers kommun delar revisorernas uppfattning. kommun anser också att de nationella proven kan användas i större utsträckning. delar revisorernas uppfattning att kvalitetsredovisningarna bör samordnas med den kommunala årsredovisningen. ser det också som positivt att förordningen om kvalitetsredovisningen samordnas med kraven på redovisning i kommunallagen. Det är dock enligt kommunen viktigt att kvalitetsfrågorna inte marginaliseras till förmån för den ekonomiska redovisningen framhåller kommunen. delar inte revisorernas syn att verket inte använt sig av sina möjligheter att förmå kommunerna att följa lagar och förordningar. har lagt ner arbete på detta. Verket menar att det centrala inte kan vara att tvinga fram dokument utan att de syften som ligger bakom förordningskraven uppfylls. Det är inte givet att de viktiga syftena uppnås om kommunerna tvingas att utarbeta dokumenten. menar dock att verket gentemot kommunerna konsekvent hävdat kravet på att utarbeta kvalitetsredovisningar. kommun avstyrker förslaget att kvalitetsredovisningen samordnas med kommunallagens krav på redovisning. Årsredovisningar har en stark inriktning på ekonomisk uppföljning. De deskriptiva och särskilt de analyserande delarna av kvalitetsredovisningen skulle kunna bli lidande om förslaget genomförs, eftersom tyngdpunkten i den kommunala årsredovisningen är ekonomisk. JO ställer sig bakom revisorernas förslag. tillstyrker förslaget om anmälningsplikt. Inom hälso- och sjukvården föreligger även anmälningsplikt när det finns risk för att patienter kan drabbas. menar att det kan diskuteras om man inom skolväsendet även bör anmäla risk för allvarliga missförhållanden. anser att förslaget om anmälningsplikt är befogat och även stöder förslaget om en lagstiftad anmälningsplikt. , och kommuner är positiva till detta förslag. Innan beslut fattas bör dock begreppet "missförhållanden" förtydligas menar kommun. anser att det är tveksamt om anmälningsplikt är i linje med det kommunala ansvaret. Verket ifrågasätter om det är ett effektivt sätt att använda statens trots allt begränsade kontrollresurser. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas iakttagelser 1 3 Regeringens utvecklingsplan för skolan 2 9 Revisorernas förslag 10 Statens styrning av skolan - från målstyrning till uppsökande bidrags- förmedling 11 1 Beslutat om skolan 17 1.1 Staten sätter upp mål och ställer krav 17 1.2 Kommunerna ska genomföra 18 1.3 Staten kan påverka 19 1.4 Pågående försöksverksamhet 20 2 Situationen i skolan 22 2.3 Internationell jämförelse 24 3.1 Minskad detaljstyrning 26 3.2 Finansiering av skolan 27 3.4 Kommunernas syn på den ekonomiska styrningen 38 5 Uppföljning, utvärdering och återkoppling 52 5.1 Uppföljning och nationella prov 52 5.3 Svårt för att nå lärarna? 6.1 utvärdering brister 59 6.2 Kommunernas efterlevnad av förordningen 60 6.3 agerande och iakttagelser 62 6.4 Regeringens agerande 64 7 Revisorernas slutsatser och förslag 65 7.1 Otydligt ansvar 65 7.2 Ekonomiska förutsättningar för likvärdighet 68 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /02:13 Statens styrning av skolan - från målstyrning till uppsökande bidragsförmedling (rapport /02:13) 73 Dokument: Beslutande instans: Skollag (SFS 1985:1100) Timplan (bil. (SFS 1994:1194) Läroplaner (Lpo 94) Regeringen Föreskrifter och allmänna råd Utvecklingsplan för förskola, skola och Allmänna råd om kvalitetsredovisning Ändring i förordning om kvalitetsredovisning