frsrdg · GQ04RB1 · 2003-01-01 00:00:00 — nor för en given tidsperiod av längd. I praktiken är det vanligt att välja en horisont och en sannolikhet Z mellan . har studien presenterats vid ett flertal tillfällen vid aka- demiska konferenser och institutioner i och utomlands och i central- bankssammanhang, som till exempel vid phia. De svenska bankerna har också visat intresse och agerat värd vid några seminarier. Detta speglar målsättning att bedriva forskning som i grunden är akademisk, men med intresse och relevans för en bredare publik. Den penningpolitiska forskningen har rönt intresse både bland mer praktiskt inriktade centralbanksekonomer och bland akademiska forskare. Riks- bankens forskning inriktar sig främst på tre områden. Ett är att utveckla teoretiska modeller som utgår från optimerande beteende hos ekonomiska agenter för att bätt- re förstå penningpolitikens transmissionsmekanism. En annan fråga rör växelkur- sens roll för penningpolitiken. Ett tredje område är formuleringen av penningpoliti- ken, exempelvis hur räntepolitiken påverkas av en vilja att ha en jämn ränteutveck- ling. Forskningsavdelningen har påbörjat arbetet med att specificera och uppskatta en makroekonomisk modell för den svenska ekonomin. Modellens ekva- tioner har tagits fram med hjälp av individers och företags beslutsproblem och kan med fördel användas för analys av olika penningpolitiska frågeställningar. En mo- difierad version av modellen kan komma att användas för analys av samspelet mel- lan den svenska ekonomin och euroområdet. mål är ett fast penningvärde och ett säkert och effektivt betal- ningsväsende. Här beskrivs hur banken gör prognoser och analyser, hur be- slut förbereds och vad som händer när besluten är fattade och uppgifter verk- ställs. Arbetet med inflationsprognoser syftar till att analysera om inflationen riske- rar att avvika från målet på . Eftersom penningpolitiska åtgärder får full effekt på ungefär ett till baseras penningpolitiken normalt på en prognos av inflationsutvecklingen för . Penningpolitiken diskuteras vid i förväg bestämda direktionssammanträ- den. Utgångspunkten är en bedömning av det ekonomiska läget i och internationellt. En fullständig bedömning presenteras då en inflationsrapport offentliggörs. Vid övriga penningpolitiska sammanträden är beslutsunderlaget en uppdatering av föregående prognos. Processen med att ta fram en inflationsrapport startar innan rapporten skall presenteras. Då förs övergripande diskussioner både i direk- tionen och i den penningpolitiska beredningsgruppen. Den senare består av chefstjänstemän och rådgivare till direktionen och leds av den direktionsleda- mot som har beredningsansvar för penningpolitiken. Inom avdelningen för penningpolitik utarbetas därefter en intern policyrapport. Den innehåller en samlad inflationsbedömning, som baseras på antagandet att reporäntan hålls oförändrad. Under de som föregår publicering av en inflationsrapport deltar direktionen mer aktivt i arbetet. Den interna policyrapporten omarbetas till en inflationsrapport. Den diskuteras i den penningpolitiska beredningsgruppen och i direktionen. Diskussionerna berör både inflationsbe- dömningen och de övergripande frågor som skall behandlas. Dagen innan in- flationsrapporten publiceras samlas direktionen till ett penningpolitiskt sam- manträde. Då redovisas de slutsatser som den penningpolitiska berednings- gruppen dragit av underlaget. Direktionen fastställer därefter inflationsrap- porten samt tar ställning till om reporäntan skall ändras eller inte. Underlag för bedömningarna hämtar bland annat från , och olika internationella organ. Den infor- mation som bankens ledning och tjänstemän fångar upp under resor inom och utom landet utgör ett viktigt komplement, liksom statistik. Inflationsprognosen baseras på en fullständig genomgång av samhällseko- nomin, eftersom de flesta ekonomiska förändringar påverkar prisutvecklingen. Ett par större ekonometriska modeller används. Metodutvecklingen stimule- ras av de kontakter som finns med intern och extern forskning och med andra centralbanker och internationella organisationer. Öppen och tydlig kommunikation En viktig del av den penningpolitiska processen är att bankens analys och slutsatser presenteras på ett tydligt och pedagogiskt sätt för olika intressenter. Respekten för och tilltron till arbete bygger på att den tankeram som banken följer är klar, att angivna handlingsregler följs samt att kommuni- kationen är öppen och tydlig. Räntebeslut offentliggörs genom ett pressmeddelande. Presskonferenser hålls normalt när en inflationsrapport publiceras eller direktionen beslutat om en ränteändring. Vid direktionens penningpolitiska sammanträden förs protokoll som publi- ceras . Protokollen, som innehåller en utförlig redovis- ning av diskussionen, tillmäts stort intresse på finansmarknaderna. De utgör även underlag för riksbanksfullmäktiges utvärdering av hur direktionsleda- möterna fullföljer sitt uppdrag. Om någon direktionsmedlem intagit en från majoriteten avvikande uppfattning framgår detta. Utöver den tryckta informationen i inflationsrapporter, protokoll och press- meddelanden håller direktionsledamöterna ett stort antal anföranden i syfte att ge sin bild av den ekonomiska utvecklingen och förklara bankens ställnings- taganden. Tjänstemän presenterar också inflationsrapporterna för olika ex- terna grupper såsom banker och intresseorganisationer. samordnas publiceringen av inflationsrapporterna med en offentlig utfrågning av riksbankschefen i finansutskott. styr marknadens kortaste ränta, den så kallade dagslåneräntan, genom olika finansiella instrument. ger bankerna möjlighet att placera och låna till förutbestämda räntor , de så kallade in- och ut- låningsräntorna. Dessa ligger 75 räntepunkter (0,) under eller över reporäntan. Genom att bankerna alltid kan sätta in eller låna pengar i med en dags löptid till kända räntor, finns det ingen anledning för dem att placera till en lägre ränta än vad de kan få i eller låna till en högre ränta än utlåningsränta. Med andra ord har det ska- pats ett golv och ett tak (räntekorridoren) för marknadens dagslåneränta. signalerar , genom den så kallade penningpo- litiska repan, var dagslåneräntan skall ligga i räntekorridoren. För att stabili- sera dagslåneräntan genomför finjusteringar, beroende på bankernas placerings- och lånebehov . Utlåningsränta (taket) (4,) Reporänta (3,) +/- 10 räntepunkter (3,) Inlåningsränta (golvet) Anmärkning: Exemplet avser en reporänta på , vilket den var vid utgången av 2002. kontrollerar därigenom i praktiken marknadens dagslåneränta. De korta marknadsräntorna upp till ungefär påverkas starkt av den för- väntade utvecklingen av dagslåneräntan, det vill säga reporänta. Räntor med längre löptid, exempelvis , påverkas bland annat av förvänt- ningar om framtida inflation. Räntorna påverkar i sin tur den ekonomiska ak- tiviteten och i slutändan inflationen. Effekter på hushålls- och företagsräntor Ett beslut om förändrad reporänta kommer som en överraskning på de Aktörerna försöker förutse vilka beslut som Riks- bankens direktion kan komma att fatta, som det är ut- talade avsikt att inte överraska. Klar och tydlig information om på vilka grun- der de penningpolitiska besluten fattas gör det möjligt för marknadsaktörerna att i ljuset av ny information om till exempel konjunkturen bilda sig en egen uppfattning om hur penningpolitiken kommer att utformas. En följd av detta 2002/03:RB1 är att räntebildningen på de finansiella marknaderna ofta anpassats till en änd- ring av reporäntan redan innan beslut fattats. Utöver räntejusteringar kan vidta andra åtgärder för att upprätt- hålla ett fast penningvärde, såsom valutainterventioner. Med valutainterven- tioner menas köp och försäljningar på valutamarknaden av ut- ländsk valuta mot kronor, i syfte att påverka växelkursen. Valutainterventio- ner är dock ett medel som används med stor återhållsamhet. Beredskap för att genomföra valutainterventioner upprätthålls via valutareserven. Valutareserven utgörs av värdepapper i utländsk valuta samt fordringar på In- ternationella valutafonden. Det primära syftet med att hålla en valutareserv är att ha beredskap för valutainterventioner. I krislägen kan valutareserven även användas för att stödja svenska banker. Riksbankslagen kräver att valutareser- vens tillgångar ska vara säkra och likvida. Därför placeras tillgångarna främst i statsobligationer som är lätta att köpa eller sälja om en intervention ska ge- nomföras med kort varsel. När kraven på säkerhet och likviditet är uppfyllda ska tillgångarna förvaltas så att de ger högsta möjliga avkastning givet den risknivå som direktionen fastslagit.2 Förvaltningen sköts av egna förvaltare. Förvaltarna bildar sig en uppfattning om hur utvecklingen av världsekonomin och andra omvärlds- faktorer kan komma att påverka de finansiella marknaderna. Utifrån analysen placeras valutareservens tillgångar för att ge så hög avkastning som möjligt. Analysen av finansiell stabilitet All handel med varor och tjänster förutsätter att betalningar kan genomföras snabbt och effektivt. Det är därför samhällsekonomiskt mycket viktigt att inte bara pengarnas värde upprätthålls utan också att betalningsväsendet fungerar säkert och effektivt. Svenska kronor är landets lagliga betalningsmedel. är enligt lag ensam utgivare av sedlar och mynt i kronor. Distribution av sedlar och mynt till allmänheten sker framförallt via bankerna. Tryckning av sedlar, prägling av mynt samt distribution av sedlar och mynt till utförs av bolag eller fristående företag. övervakar att upp- gifterna sköts på ett sätt som är effektivt och säkert för samhället. 2 Valutareserven var vid utgången av 2002 placerad i olika räntebärande värdepapper i följande valutor: amerikanska dollar, euro, brittiska pund och japanska yen. Merparten av betalningarna sker numera inte med kontanter, utan genom elektroniskt överförda kontobetalningar. operativa ansvar är i det avseendet begränsat till att hantera systemet för kontobetalningar mellan bankerna, det så kallade RIX-systemet. Utöver de operativa uppgifterna övervakar betalningsväsendet. Syftet är att identifiera vad som skulle kunna leda till en kris som allvarligt Med utgångspunkt från denna analys försöker påverka banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna samt berörda myndigheter att vidta åtgärder för att minska eller eliminera systemrisker. Tekniska system som överför betalningar i kronor och andra valutor möjlig- gör flöden av finansiella tillgångar mellan olika institut och marknader. ter i rutinerna eller i den tekniska utformningen kan leda till samhällsekono- misk ineffektivitet och systemkriser. Som regel fungerar marknaden effektivt väljer dock marknadsaktörerna lösningar som inte är de effektivaste från ett samhällsekonomiskt perspektiv. ningen inriktas därför på att kartlägga och analysera källor till systemrisker Om en stor bank drabbas av kris kan det skapa problem för hela det svenska Den finansiella stabiliteten kan vara hotad. av övervakningsuppgift är därför att löpande bedöma riskerna i de större svenska bankerna. Bankerna har en samhällsekonomiskt viktig uppgift, bland annat som betal- En förutsättning för att en bank skall kunna fullgöra uppgif- ten är att den alltid kan genomföra betalningar till andra banker. måste vara beredd att tillgodose allmänhetens behov av kontanter vid uttag från inlåningskonton. Detta leder ofta till att underskott uppstår i be- talningsflödena, eftersom tillgångarna, till exempel krediter till allmänheten, har längre bindningstid än skulderna. Om många överför pengar från sina inlåningskonton till konton i andra banker måste banken finna annan finansiering, antingen via lån på den privata marknaden eller via lån i . För att låna i Riks- banken eller måste banken lämna säkerhet i form av värdepapper, till exempel statsobligationer. För att låna på marknaden behövs ofta ingen säkerhet, men banken måste vara kreditvärdig. Den finansiella stabiliteten kan hotas av många skäl. och bedömning av riskerna i de svenska bankerna innehåller därför olika Svenska hushåll och företag är viktiga låntagargrupper och kan därför or- saka stora kreditförluster i bankerna. Bedömningar av hushållens och före- tagens betalningsförmåga och finansiella situation görs därför löpande. Bankerna lånar stora belopp av varandra, vilket gör att en kris i en bank riskerar att sprida sig till övriga banker. Likviditets- och kreditriskerna i dessa så kallade motpartsexponeringar övervakas därför. Brister i bankernas likviditets- och kreditrisksystem ökar risken för bank- kriser. försöker därför öka kunskapen om de system bankerna tillämpar samt bedöma systemens bärkraft. Normala konjunktursvängningar skapar vanligen inga problem för ban- kerna. Det är framför allt oväntat snabba och varaktiga fall i konjunkturen som kan hota den finansiella stabiliteten. inriktar därför sin analys på att bedöma känsligheten i banksystemet för till exempel ett oväntat konjunkturfall eller för ett plötsligt fall i tillgångspriserna. Om bankernas intjäningsförmåga försämras på grund av strukturella för- ändringar på marknaderna minskar deras möjlighet att bära förluster. Det kan leda till att bankerna ökar sitt risktagande. Därför görs bedömningar av hur bankernas intjäningsförmåga utvecklas på . Medel för att förhindra en systemkris Regelverken för finansiella institut är statens viktigaste medel för att upprätt- hålla finansiell stabilitet. Regler måste vara gränsöverskridande för att vara effektiva eftersom de finansiella marknaderna är starkt internationellt förgre- nade. Regelverket för svenska finansiella institut beslutas av regeringen i samarbete med . påverkar utformningen, både genom att delta i olika internationella arbetsgrupper och genom att via remiss- svar ge uttryck för sin syn. har ett operativt ansvar för sedelförsörjningen och betalnings- viktigaste verktyg för att förhindra en systemkris är därutöver det inflytande har på de finansiella instituten och på En öppen dialog med finansiella institut, finansiella marknader, och andra myndigheter är därför ett mycket viktigt medel i stabilitetsarbetet. Samarbete och informationsutbyte sker också regelbundet med de nordiska centralbankerna, eftersom de svenska bankkoncernerna har en stor del av sin verksamhet i grannländerna. publicerar rapporten stabilitet. redovisas de viktigaste slutsatserna från den löpande övervakningen. ten innehåller också fördjupningar inom områden som är viktiga för effektivi- teten och säkerheten i betalningsväsendet. Den presenteras regelmässigt vid en presskonferens och slutsatserna diskuteras med och Rapporten utgör också underlag för direktionsledamöternas tal och Som beredskap för en finansiell kris, om en sådan ändå skulle inträffa, har en krisorganisation som ständigt hålls aktuell. För att undvika en systemkris kan också, om det finns synnerliga skäl, ge banker och kreditinstitut nödkrediter till andra villkor än de normala. är organiserad i elva avdelningar. Avdelningscheferna beslutar eller delegerar beslutsrätt inom sitt verksamhetsområde. De ser även till att ärenden som skall beslutas av direktionen bereds och föredras. har tre avdelningar med inriktning mot bankens huvudmål: avdelningen för penningpolitik, avdelningen för finansiell stabilitet och avdelningen för mark- nadsoperationer. Svarar för den penningpolitiska analysen, som är underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen följer och analyserar prisutvecklingen samt ansvarar för betalningsbalansstatistik. Avdelningschef: anställda: 71 Avdelningen för finansiell stabilitet Svarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet, som är underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett säkert och effektivt betal- ningsväsende. Avdelningen övervakar och analyserar infrastrukturen i betal- ningssystemet, enskilda större aktörer och kontanthanteringen. Dessutom an- svarar avdelningen för finansiell statistik. Avdelningschef: anställda: 36 Genomför penning- och valutapolitiska åtgärder i syfte att påverka ränte- och/ eller växelkursen enligt de penningpolitiska besluten. Därutöver förvaltar av- delningen tillgångar i utländsk valuta och samlar in statistik om ränte- och valutamarknaderna. Avdelningen ansvarar även för driften av Riks- bankens betalningssystem för stora betalningar mellan bankerna och för för- sörjningen av sedlar och mynt. Avdelningschef: anställda: 58 Svarar för kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, planering och budget, redovisning, löne- och ekonomisystem, finansadministration, perso- nalutveckling och kompetensförsörjning. Avdelningschef: anställda: 119 Ansvarar för administration av direktionens och riksbanksfullmäktiges sam- Avdelningen ger också juridiskt stöd och utför utredningsupp- Antal anställda: 22 Bedriver forskning inom områden som är relevanta för och stöd- jer andra avdelningar i verksamhet som har anknytning till forskning. Antal anställda: 9 Svarar för bankens kommunikationsstrategi och samordnar extern och intern Där ingår presstjänst, webbplats, publikationer, bibliotek samt föreläsnings- och seminarieverksamhet. Antal anställda: 18 Samordnar och utvecklar internationella arbete samt biträder di- rektionen i internationella kontakter. Antal anställda: 11 Granskar och utvärderar bankens verksamhet samt bidrar till att arbetet i utformas effektivt och säkert. Antal anställda: 6 Förvaltar och underhåller bankens centrala IT-resurser samt utvecklar och upphandlar nya system. Antal anställda: 69 Svarar för den oberoende utvärderingen av nivå och resultat när det gäller bankens finansiella risker. Avdelningen utvecklar också metoder för att kon- Antal anställda: 6 Siffrorna för antal anställda avser årsarbetare, det vill säga antalet anställda reducerat med hänsyn till deltidstjänstgöring, . Upprätthålla ett fast penningvärde Främja ett säkert och effektivt betalningsväsende leds av en direktion som består av sex ledamöter. Direktionen an- svarar för hela bankens verksamhet, det vill säga penningpolitik, frågor om fi- nansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Direktionen har dessutom ett övergripande ansvar för bankens administration och faststäl- ler budget. Ledamöterna är beredningsansvariga för olika delar av verksamheten. Direktionen fattar beslut gemensamt vid sammanträden, som normalt äger rum varannan torsdag. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får när- vara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. Inför viktiga penningpolitiska beslut skall informera re- geringen. hölls 32 sammanträden, varav nio penningpolitiska sammanträden. Direktionens sammanträde hölls i . Syftet var att inhämta synpunkter på verksamhet och få möjlighet att dis- kutera den ekonomiska utvecklingen med företrädare för näringsliv och sam- hälle i länet. har direktionsledamöterna hållit ett hundratal offentliga anfö- Dessa har bland annat handlat om den aktuella penningpolitiken och konjunkturläget, finansiell stabilitet, EMU och euron, utvecklingstendenser i världsekonomin samt den svenska ekonomins struktur. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penning- politiken till finansutskott. Inflationsrapporten har använts som rapport till och kompletterats med offentliga utfråg- ningar av riksbankschefen i finansutskottet. Direktionen består av följande ledamöter: är riksbankschef och ordförande i direktionen. har ansvaret för beredning av ärenden från direktionsavdelningen, juridiska ärenden samt ärenden från internrevisionsavdelningen. av ECB:s allmänna råd och . Han är också guvernör i In- har han bland annat varit chefsekonom på och samt chef för den ekonomiska av- Heikensten, som är ekonomie doktor, var är förste vice ordförande och vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från internationella avdelningen, IT-avdelningen och avdelningen för marknadsoperationer. Hon ansvarar också för samord- ning av och den finansiella sektorns EMU-förberedelser. är riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd samt ledamot av EU:s ekonomiska och finansiella kommitté. har hon bland annat varit chef för penning- och valutapolitiska avdelning, ledamot i är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ären- den från forskningsavdelningen och informationsavdelningen samt för Riks- bankens yttranden över remisser. Han är docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit chef för för ekonomisk forskning, FIEF, medlem av SNS konjunkturråd och chefredaktör på . är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från avdelningen för finansiell stabilitet och riskkontrollavdelningen. är styrelseordförande i samt ledamot av sty- relsen för (tidigare AB ). Han är också av regeringen utsedd ledamot av samt represen- tant i G10-samarbetet på ställföreträdande riksbankschefsnivå. docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit vice vd i delsbanken och samt vd i /03:RB1 förening. är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ären- den från administrativa avdelningen. är riksbankschefens ställföreträ- dare i IMF. Hon är civilekonom och har bland annat varit landshövding i och arbetat på , dier och som TCO-ekonom. Hon har också varit riksdagsledamot och ledamot av finansutskottet, riksbanksfullmäktige och . är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ären- den från avdelningen för penningpolitik och för ärenden som rör ägandet av bolag. är riksbankschefens ställföreträdare i BIS. Hon är doktor i nationalekonomi och har arbetat som chefsekonom i det stat- liga bostadsfinansieringsföretaget . Hon har också varit chefsekonom på och . var forskningschef och prognoschef på och har varit verksam som chef för den ekonomiska analysgruppen på . direktion, chefer och projektledare har till uppgift att bidra till att når sina verksamhetsmål och skall inspirera, utveckla och stödja medarbetarna. Som ett led i detta genomfördes ett ledarut- vecklingsprogram för alla chefer. Programmet har fokus på rollen som le- dare men innehåller även utbildning i vad det konkreta personalansvaret innebär i form av rekrytering, arbetsmiljö och jämställdhet. fortsatte också arbetet med en attraktiv arbets- plats som bland annat innebär satsningar på kompetensutveckling, jämställd- het, löneutveckling och arbetsmiljö. gör ett personalekonomiskt bokslut, som är ett kom- plement till den ekonomiska redovisningen. Bokslutet gör det möjligt att följa upp nyckeltal som ger en indikation på om medarbetarnas resurser används på ett sätt som uppfyller mål. För att kunna arbeta mer förebyg- gande har det årliga bokslutet kompletterats med kvartalsrapporter som ger en överblick över sjukfrånvaro och övertid. För att skapa en balans i vardagen mellan arbets- och familjeliv har Riksban- ken infört hushållsnära tjänster för medarbetare som har barn . Fokus på jämställdhet och mångfald strävar efter att ha så blandade grupper som möjligt i fråga om kön och etnisk bakgrund. Alla medarbetare skall ha lika stora möjligheter att avancera. Fördelningen mellan könen är mycket jämn (47 pro- cent kvinnor och män). Inom ramen för jämställdhetsplanen har en I de fall osakliga skillnader konstaterats har åt- slutförde en attitydundersökning med fokus på et- Syftet var att få en bild av vilken syn medarbetarna har i denna Resultatet kommer att utgöra grund för fortsatta insatser. I en kunskapsintensiv organisation som är det viktigt med kom- Många medarbetare är högutbildade och har lång erfarenhet från arbete på eller andra arbetsplatser. Framför allt yngre och nyrekryterade medarbetare har därmed goda möjligheter till kompetensut- veckling i sitt dagliga arbete och genom olika samarbeten på nationell och in- Därutöver bedrivs intern utbildning i för ak- arbetar kontinuerligt med att förbättra och kvalitetssäkra rekryte- minskade personalomsättningen till hälften jäm- fört med 2001. En del av förklaringen är den låga rörligheten på arbetsmark-