frsrdg · GQ04RR21 · 2003-01-01 00:00:00 — Statsbidrag till kommuner och landsting , miljarder kronor Procentuell fördelning Totalt utbetalat statsbidrag1 118,2 100 varav generellt statsbidrag exkl. inbetalningar till mervärdesskattekonton 48,6 41 inbetalningar till mervärdesskattekonton 29,3 25 specialdestinerade statsbidrag 40,1 34 1) Vid beräkning av det totala statsbidraget har statligt utjämningsbidrag dragits bort eftersom bidraget finansieras via avgifter från andra kommuner. Bidraget uppgick till . Källa: Statskontoret, och egna bearbetningar Av tabellen framgår att det generella statsbidraget exklusive momsavgifterna uppgick till ca 2001. De specialdestinerade bidragen uppgick till . Detta innebär att av statens bidrag till kommuner och landsting fördelas vid sidan om det generella statsbidragssystemet. Redovisningen av hur mycket statsbidrag som utgår till kommuner och landsting finns i offentligt tryck och i publikationer från ansvariga myndigheter. Redovisningarna är utformade på olika sätt. redovisas uppgifterna om det generella statsbidraget som helhet för kommunsektorn, ibland fördelas uppgifterna på kommuner och landsting. Redovisningen i detta kapitel syftar till att belysa de skillnader som finns vad gäller uppgifter om det generella statsbidraget. Uppgifterna från regeringen, och om det generella statsbidraget varierar. Det gäller för hela kommunsektorn och för kommunerna. I samtliga redovisningar saknas uppgifter om vad som ingår i redovisningen. och (räkenskapssammandraget) redovisar det generella statsbidraget inklusive kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot. Beroende på hur inbetalningarna till mervärdesskattekontot redovisas erhålls olika slutsatser om utvecklingen av det generella statsbidraget till kommunerna. Om kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot exkluderas förefaller det generella statsbidraget ha minskat . Statistiken från och visar en annan bild, nämligen en ökning av det generella statsbidraget. Oavsett hur inbetalningar till mervärdesskattekonton hanteras överensstämmer dock inga uppgifter från olika uppgiftslämnare vad gäller det generella statsbidraget. Uppgifter om det generella statsbidraget till kommuner och landsting redovisas av dels regeringen i budgetpropositioner och skrivelser, dels i publikationen . I tabell 5 redovisas och regeringens uppgifter om det generella statsbidraget samt uppgifter om inbetalningar till mervärdesskattekonton. Tabell 5 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting samt inbetalningar till kommunkontosystemet, miljarder kronor Uppgiftslämnare 2000 Regeringens uppgifter om utfall av anslaget A1 resp. utfall av anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 74,9 78 Regeringens skrivelse om utvecklingen i den kommunala sektorn 54,8 52,1 uppgifter i 74,9 78 uppgifter om kommunernas och landstingens inbetalningar till mervärdesskattekonto 23,4 26,8 Källa: Prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 25, budgetproposition , prop. 2001/02:1 utgiftsområde 25, budgetproposition , och Av tabellen framgår att regeringens uppgifter i budgetpropositionerna och uppgifter är identiska. Uppgifterna skiljer sig avsevärt från regeringens uppgifter i skrivelsen till . Varken regeringen eller har uppgivit vad som ingår i redovisningarna. Regeringen redovisar det generella statsbidraget i budgetpropositionerna sammantaget för kommuner och landsting. I regeringens skrivelse finns uppgifter om det generella statsbidraget fördelat på kommuner och landsting. Redovisade uppgifter framgår av tabell 6. Tabell 6 Generellt statsbidrag fördelat på kommuner och landsting Generellt statsbidrag 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 20001 Kommuner 35,9 31,3 31,3 32,7 37,4 46,2 43,1 41,3 Landsting 9,3 9,0 8,5 5,8 6,8 8,6 11,1 10,8 Summa 45,2 40,3 39,8 38,5 44,2 54,8 54,2 52,1 1) Preliminära uppgifter enligt skr. 2000/01:102. Källa: Skr. 1999/2000:102 () skr. 2000/01:102, () samt egna bearbetningar Om kommunernas och landstingens inbetalningar till mervärdesskattekontona ingår i redovisningen eller inte framgår inte av skrivelserna. Generellt statsbidrag till kommuner I tabell 7 redovisas de uppgifter om det generella statsbidraget till kommuner som statistikansvariga myndigheter och regeringen har uppgivit. Uppgifterna har antingen redovisats i offentligt tryck eller till revisorerna. Tabell 7 Generellt statsbidrag till kommuner , miljarder kronor 1996 1998 2000 SCB ESV Regeringen i.u. 45,9 44,8 32,7 i.u. 57,5 46,2 40,9 59,3 59, 3 41,3 NR: nationalräkenskaperna Källa: , , regeringens skrivelser 1999/2000:102 och 2000/01:102 Av tabell 7 framgår att det finns betydande skillnader mellan de uppgifter om det generella statsbidraget som redovisas av regeringen respektive statistikansvariga myndigheter. Varken regeringen eller ansvariga myndigheter har angivit vad som ingår i redovisade uppgifter om generellt statsbidrag. Under revisorernas granskning har framkommit att i och räkenskapssammandragets uppgifter om det generella statsbidraget ingår kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot (se avsnitt 3.6). Detta har inte framgått av den officiella statistiken eller i myndigheternas redovisningar till revisorerna. Av officiella statistik framgår att skattekostnader är bortdragna från redovisningen av det generella statsbidraget. Vad skattekostnader består av redovisas däremot inte. I nationalräkenskapernas redovisning ingår inte kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot (se bilaga 4). Avdraget belopp framgår vanligtvis inte. I underlag till revisorerna framgår avdragen men inte för . I tabell 8 redovisas uppgifter om det generella statsbidraget med avdrag för kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot. Tabell 8 och uppgifter om generellt statsbidrag till kommunerna samt uppgifter om kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot 1996, 1998 och 2000, Generellt statsbidrag till kommunerna 1996 1998 2000 uppgifter inkl. kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot 44 841 57 498 59 302 Räkenskapssammandragets uppgifter inkl. kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot 45 856 59 011 59 283 Kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot enligt 14 671 16 643 18 488 Efterskänkning av momsskuld enligt 3 228 uppgifter exkl. kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot 30 170 40 855 40 814 Räkenskapssammandragets uppgifter exkl. kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot 31 185 42 368 40 795 Källa: , och samt egna bearbetningar Av tabellen framgår att både storleken på det generella statsbidraget och bidragets utveckling varierar beroende på hur kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot redovisas. Om kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot exkluderas har det generella statsbidraget har minskat . och räkenskapssammandragets statistik ger dock en annan bild, nämligen en ökning av det generella statsbidraget. Av tabellen framgår också att det finns skillnader mellan och räkenskapssammandragets uppgifter om det generella statsbidraget, trots att kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot ingår i redovisningarna. Myndigheterna har inte förklarat vad dessa skillnader beror på. Den efterskänkning av momsskuld som staten gjorde finns varken med i eller räkenskapssammandragets redovisningar. Enligt beror detta på att anslaget togs bort av regeringen och ingår därför inte i redovisningen. I budgetpropositionen och i regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn saknas en beskrivning av vilka specialdestinerade statsbidrag som utgår till kommuner och landsting. I budgetpropositionen redovisas specialdestinerade statsbidrag under olika anslag inom de flesta utgiftsområdena. Statskontoret har på uppdrag av kartlagt och analyserat statsbidragsgivningen till kommuner och landsting. Statskontoret har funnit att de specialdestinerade statsbidragen till kommuner och landsting uppgick till 2001. /94, 1997 och 2001 har antalet anslag ökat från 62 till 127. De uppgifter som har lämnat till revisorerna om statsbidrag till kommunerna visar att de specialdestinerade statsbidragen uppgick till . Bidragen har ökat med sammanlagt . har redovisat de uppgifter om specialdestinerade statsbidrag som finns i räkenskapssammandraget. Redovisade uppgifter varierar mellan 13,7 miljarder och . Därutöver redovisas övriga bidrag på 1998 och 6,5 miljarder . Övriga bidrag består av ersättning från , momsbidrag för köp av icke skattepliktig verksamhet och bidrag från Bostadsdelegationen. Uppgifterna om bidrag för köp av icke skattepliktig verksamhet är inte samstämmiga med uppgifter om statens utbetalning av momsersättning till kommunerna. Hur uppgifter förhåller sig till uppgifter är oklart. Som har nämnts (avsnitt 6.2) har Statskontoret på uppdrag av (Fi 2001:14) kartlagt och analyserat statsbidragsgivningen till kommuner och landsting. Enligt Statskontorets kartläggning uppgick de specialdestinerade statsbidragen till 2001. Statskontorets rapport visar också att anslag som innehåller specialdestinerade statsbidrag till kommuner och landsting har ökat från 62 till 127 anslag mellan åren 1993/94 och 2001. De flesta anslagen finns inom utgiftsområdena 17, 9 och 16. Utgiftsområde 17 består av kulturpolitik, mediepolitik, ungdoms--politik och folkrörelsepolitik. Dessutom ingår delar av politikområdena finansiella system och tillsyn, forskningspolitik och utbildningspolitik. I utgiftsområde 9 ingår politikområdena hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik, barnpolitik, handikappolitik, äldrepolitik och socialtjänstpolitik. Utgiftsområde 16 omfattar politikområdena utbildningspolitik, forskningspolitik samt delvis politikområdet storstadspolitik. Enligt Statskontorets rapport har ökningen har varit mest påtaglig för utgiftsområde 16. I bilaga 5 redovisas fördelningen av anslag för samtliga utgiftsområden. Statskontoret har iakttagit att medel från anslag har utgått till kommuner och landsting, trots att det inte har framgått att anslagen kan avse kommuner och landsting. Enligt Statskontorets beräkning fanns det då 72 anslag som saknade avsatta medel till kommuner och landsting, men där utbetalningar till kommunsektorn ändå hade registrerats. Dessa utbetalningar uppgick till 2001. Statskontoret ansåg att det var svårt att förstå med utgångspunkt från anslagens ändamål varför medel hade överförts till kommuner och landsting. Av Statskontorets rapport framgår att det finns vissa brister med myndigheternas redovisning av statsbidrag eller transfereringar till kommuner och landsting. Olika myndigheter registrerar och använder uppgifter om budgeterade medel och utfall på skilda sätt, vilket har försvårat Statskontorets jämförelse av olika uppgifter. Statskontoret uppger att det fanns skillnader mellan registrering av transfereringar till kommuner och landsting respektive ansvariga myndigheter som disponerar och utbetalar dessa anslag. I några fall hade inte registrerat transfereringar från anslag från vilka de ansvariga myndigheter utbetalat medel till kommuner och landsting. Statskontoret har också uteslutit ett anslag som hade registrerat som en transferering till den kommunala sektorn. Specialdestinerade statsbidrag till kommuner och har lämnat uppgifter till revisorerna som avser specialdestinerade statsbidrag till kommunerna. officiella redovisning avser specialdestinerade statsbidrag för kommuner och landsting tillsammans. uppgifter omfattar de uppgifter som finns i officiell statistik, räkenskapssammandraget, men redovisningen har en annan indelningsgrund. I tabell 9 redovisas uppgifter i räkenskapssammandraget och uppgifter om specialdestinerade statsbidrag. uppgifter avser utfall av anslag . Enligt företrädare för är det mycket svårt att få fram uppgifter /93 beroende på statistikomläggningar. De uppgifter som finns /93 är inte jämförbara med senare uppgifter. Redovisningen i räkenskapssammandraget avser uppgifter som kommunerna har lämnat i en årlig enkät. Tabell 9 och , räkenskapssammandragets, uppgifter om statsbidrag åren 1996, 1998 och 2000 Specialdestinerade statsbidrag till kommunerna 1996 1998 2000 uppgifter 13 296 13 505 13 588 Räkenskapssammandragets uppgifter 12 482 13 648 11 257 Övriga bidrag, räkenskapssammandragets uppgifter 1 - 2 530 6 449 1) Övriga bidrag avser ersättning från , momsbidrag för köp av icke skattepliktig verksamhet och bidrag från Bostadsdelegationen. Av tabell 9 framgår att myndigheternas redovisning vad gäller de specialdestinerade statsbidragen skiljer sig åt. Skillnaderna blir olika stora beroende på hur räkenskapssammandragets övriga bidrag betraktas. Enligt redovisning uppgår de specialdestinerade bidragen till kommunerna till . Anslagen redovisas i bilaga 6. Det har varit svårt att identifiera alla anslag . De flesta uppgifter om dessa anslag har bara redovisats med en sifferkod, dvs. Uppgifter om namn på anslagen saknas. För sju anslag har anslagsbeteckningar inte kunnat hänföras till ett särskilt anslag. Dessa anslag omfattade . Enligt redovisning uppgick de specialdestinerade statsbidragen till kommunerna till . De specialdestinerade bidragen har ökat med sammanlagt ca . Med undantag omfattade redovisning ett 70-tal anslag med utbetalningar till kommuner. Av redovisningen framgår att det är sällsynt att anslag överstiger . Några exempel på stora anslag är kommunersättning vid flyktingmottagande, arbetsmarknadspolitiska åtgärder och särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Därutöver har endast tre anslag överstigit de redovisade åren. Merparten av anslagen understiger . Enligt redovisningen var av de utbetalade anslagen till kommunerna på . Resultatet är samstämmigt med Statskontorets kartläggning av anslagen till kommuner och landsting. Av Statskontorets rapport framgår att av anslagen understeg 2001. EU-bidrag är exempel på bidrag som har ökat . redovisar EU-bidrag till kommunerna som specialdestinerade statsbidrag. Skälet är att EU-bidragen redovisas över statsbudgeten. En särskild redovisning av vilka bidrag som är EU-bidrag saknas dock. Med ledning av anslagens namn har revisorerna identifierat några EU-bidrag. EU-bidragen har ökat från till . Det är svårt att göra en mer ingående analys av de specialdestinerade statsbidragens utveckling på grundval av redovisning. En sådan analys skulle kräva att varje bidrag studerades. Specialdestinerade statsbidrag förändras på skilda sätt. Ett specialdestinerat statsbidrag kan finns för att sedan slopas eller inordnas i det generella statsbidragssystemet. kan också besluta om ändring av namn eller ändamål för anslaget. I räkenskapssammandragets redovisning fördelas de specialdestinerade statsbidragen på verksamhetsområden, se bilaga 7. har indelningen i områden förändrats. vuxenutbildning och övrig utbildning samt flyktingmottagande och arbetsmarknads åtgärder särredovisades inte 1996. har övriga bidrag tillkommit. I posten Övrigt ingår ersättning från , momsbidrag för köp av ej skattepliktig verksamhet och bidrag från Bostadsdelegationen. Beroende på hur de övriga bidragen behandlas får man olika uppfattningar om hur de specialdestinerade bidragen har utvecklats. Om övriga bidrag inte betraktas som ett specialdestinerat bidrag har bidragen sammanlagt minskat med . Om övriga bidrag däremot betraktas som specialdestinerade statsbidrag har bidragen sammanlagt ökat med . redovisas i räkenskapssammandraget en intäkt på , som avser momsbidrag för köp av icke skattepliktig verksamhet. Uppgiften finns både i den officiella statistiken och i redovisningen till revisorerna. Övriga momsbidrag omfattar enligt inköp av material, varor etc. som inte redovisas i statistiken eftersom kommunerna redovisar dessa inköp exklusive moms. Hur denna redovisning förhåller sig till de uppgifter som har redovisat vad gäller statens utbetalning av moms-ersättning till kommunerna är oklart. redovisar att staten har betalat ut i momsersättning till kommunerna. Det skiljer således mellan uppgifter och uppgifter. har i en rapport också uppmärksammat att det finns kvalitetsbrister vad gäller redovisningen av momsersättning i räkenskapssammandraget. Verket har dock inte närmare analyserat detta förhållande. Enligt officiella statistik utgjorde EU-bidrag till kommunerna . Bidragen avsåg främst arbetsmarknadsåtgärder och åtgärder inom infrastrukturen. Enligt fördelas merparten av EU-bidragen av myndigheter till vissa verksamheter. Sådana bidrag ingår i redovisning av bidrag från staten och från . Sammantaget är det svårt att dra några slutsatser av räkenskapssammandragets redovisning av de specialdestinerade bidragens utveckling av olika skäl. Oklarheter finns om hur specialdestinerade statsbidrag definieras. Dessutom är inte uppgiften om statens utbetalning av momsersättning samstämmig med uppgifter. Det finns olika uppgifter från statistikansvariga myndigheter om vilka statsbidrag som har utgått till kommuner. Det framgår inte alltid vad som ingår i uppgifterna. Skillnaderna mellan olika uppgifter förklaras inte. Skillnaderna mellan olika uppgifter har ökat . I program för nationalräkenskaper hämtas uppgifter om transfereringar till kommuner från dels , dels räkenskapssammandraget inom . Både och nationalräkenskaperna inom genomför de korrigeringar som behövs för att underlaget ska stämma överens med det europeiska nationalräkenskapssystemet. Dessa korrigeringar har inte kunnat verifieras. Beräkningarna har inte överensstämt. Uppgifter om EU-bidrag som borde ha ingått i korrigeringarna har dock saknats. I tabell 10 redovisas uppgifter från och om statsbidrag till kommunerna åren 1996, 1998 och 2000. Tabell 10 Uppgifter från och om statens bidrag till kommunerna , miljarder kronor Uppgiftslämnare 1996 1998 2000 Nationalräkenskaperna 41,4 56 52,51 Räkenskapssammandraget 58,3 75,2 77 58,1 71 72,9 1) Uppgift . Uppgiften har ändrats av nationalräkenskaperna under granskningen. Av redovisningen framgår att det finns en betydande skillnad mellan olika uppgifter. Skillnaderna ökar över tiden. uppgick skillnaderna mellan uppgifter från räkenskapssammandraget och nationalräkenskaperna till ca . Motsvarande skillnad var 2000. I tidigare avsnitt konstateras att i den officiella statistiken finns olika uppgifter om statsbidragen till kommunerna. och har lämnat ett särskilt underlag till revisorerna som avser . I tabell 11 åskådliggörs skillnaderna mellan uppgifterna. Tabell 11 Uppgifter 2000, ESV SCB/NR SCB/RS Generella statsbidrag 59 302 40 9001 59 283 Specialdestinerade statsbidrag 13 588 12 4342 11 257 Övrigt 6 4494 Korrigeringar NR - 783 Summa 72 890 52 507 76 989 1) Avser uppgifter som SCB/NR erhåller från ESV 2) Beräknas residualt. Uppgiften innehåller tillägg för investeringsbidrag (1 070), avdrag för subventioner (2 227) och länsstyrelser (77), tillägg för utjämning mellan kommun och landsting (407) 3) NR-korrigeringar ej specificerade 4) Avser uppgifter om ersättning från , momsbidrag för köp av ej skattepliktig verksamhet och bidrag från Bostadsdelegationen Av tabellen framgår att det finns betydande skillnader mellan myndigheternas uppgifter om statsbidragen till kommunerna. För samtliga statsbidrag uppgår skillnaden till mellan nationalräkenskapernas och räkenskapssammandragets uppgifter mellan och nationalräkenskapernas uppgifter mellan och räkenskapssammandragets uppgifter. Vad gäller det generella statsbidraget uppgår skillnaden till mellan uppgifterna från redovisningar i räkenskapssammandraget och nationalräkenskaperna mellan uppgifterna från och redovisning i räkenskapssammandraget. I redovisningarna ingår kommunernas inbetalningar till mervärdesskattekontot. Differensen har inte förklarats. mellan och nationalräkenskapernas uppgifter. har förklarat skillnaden på följande sätt Generellt statsbidrag 59 302 milj. kronor Avdrag för momsavgift -18 563 " " Summa 40 739 milj. kronor I nationalräkenskaperna uppges att det generella statsbidraget uppgick till . Uppgiften har hämtats från . Därmed kvarstår en oförklarad differens på . Detta underlag har ändrats under granskningen. Enligt senaste uppgift har anslaget för efterskänkning av momsskuld tagits bort i redovisningen för . Staten har efterskänkt till kommunerna. Skillnader finns också beträffande de uppgifter som myndigheterna har uppgivit om de specialdestinerade statsbidragen. I nationalräkenskaperna har de specialdestinerade statsbidragen beräknats utifrån den totalsumma som har uppgivit. De specialdestinerade statsbidragen har beräknats residualt. Detta innebär att alla beräkningar enligt EU:s föreskrifter om nationalräkenskaperna först har genomförts och det som återstår har redovisats som specialdestinerade statsbidrag. I nationalräkenskaperna genomförs korrigeringar för landstingsfria kommuner, investeringar (uppgiften hämtas från räkenskapssammandraget) och subventioner från , länsstyrelser och . Även EU-bidrag exkluderas. Dessa beräkningar redovisas inte i den officiella redovisningen av stati--stiken. I nationalräkenskapernas underlag till revisorerna saknas uppgifter om avdrag för EU-bidrag. På grundval av redovisning av de specialdestinerade statsbidragen har revisorerna identifierat ett antal anslag som utgörs av EU-bidrag. Dessa anslag uppgick till (se avsnitt 8.2 och bilaga 6). Det finns följande skillnader mellan och räkenskapssammandragets uppgifter. redovisar att kommunerna har fått mer i specialdestinerade bidrag än vad räkenskapssammandraget har uppgivit. I räkenskapssammandraget finns utöver redovisningen av specialdestinerade statsbidrag uppgifter om övriga bidrag. Övriga bidrag omfattar ersättning från , momsbidrag för köp av ej skattepliktig verksamhet och bidrag från Bostadsdelegationen. Posten övriga bidrag uppgår till . Enskilda bidrag kan inte direkt återfinnas i redovisning. Enligt företrädare för och räkenskapssammandrag är det svårt att klara ut orsaken till dessa skillnader. Enligt myndigheterna är en orsak att redovisar uppgifterna om anslag när de utbetalas medan räkenskapssammandragets uppgifter är periodiserade, vilket innebär att uppgifterna avser förbrukning av anslag. Anslagen kan ha utbetalats men förbrukats ett annat. En annan orsak som myndigheterna hänvisar till är att det kan finnas felkällor i både myndigheternas redovisning till och i kommunernas redovisning till räkenskapssammandraget. har framhållit att det också föreligger osäkerhet om alla bidrag ska definieras som statsbidrag. Som exempel nämns kommunernas ersättning från för personlig assistans enligt lagen om assistansersättning. Som tidigare framgått finns det ett flertal skillnader mellan den statistik som de ansvariga myndigheterna tillhandahåller om statsbidrag till kommunerna. Sammanfattningsvis kan skillnaderna hänföras till Räkenskapssammandraget får uppgifter från kommunerna. Undantaget är det generella statsbidraget, där uppgifter hämtas från . I nationalräkenskaperna används uppgifter från . Undantaget är uppgiften om investeringar som hämtas från räkenskapssammandraget. hämtar uppgifterna från statliga myndigheter. I räkenskapssammandraget redovisas periodiserade uppgifter. I nationalräkenskaperna korrigeras de inhämtade uppgifterna för att dessa ska stämma överens med om nationalräkenskaperna. Vissa bidrag exkluderas, exempelvis EU-bidrag och bidrag som räknas som subventioner. redovisar utfall av anslag. I redovisningen ingår bl.a. EU-bidrag eftersom bidragen fördelas över statsbudgeten. Gemensamt för både och är att det inte tydligt framgår vad som ingår i redovisningarna. Jämförelse av samtliga statsbidrag Det går att göra vissa jämförelser mellan resultat från Statskontorets kartläggning av statsbidrag till kommunsektorn och de uppgifter som har lämnat till revisorerna om statsbidrag till kommunerna. I tabell 12 jämförs hur stor del av statens bidragsgivning som består av generella respektive specialdestinerade statsbidrag till kommuner och landsting respektive enbart primärkommuner. Tabell 12 Utfall av anslag för kommuner och landsting respektive kommuner, miljarder kronor och andel av samtliga bidrag