yttr · GP05AU4y · 2002-01-01 00:00:00 — Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Till utrikesutskottet har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelser 2001/02:105 Redogörelse för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens ministerråd respektive 2001/02:160 om EU - Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen , över de motioner som väckts med anledning av skrivelserna och över motioner väckta under den allmänna motionstiden respektive 2001. Utskottet avstår från att yttra sig över skrivelse 2001/02:105 och yttrar sig i det följande över valda delar av skrivelse 2001/02:160 (avsnitten 7 Tillväxt och sysselsättning, 13 Fri rörlighet för personer samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor samt 14 Jämställdhet). Sysselsättningssamarbetet har fått en alltmer framskjuten plats i EU:s arbete efter Amsterdamfördragets ikraftträdande. Vid Europeiska rådets möte i uppnåddes enighet om målet full sysselsättning och om ett nytt strategiskt mål , att göra unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsberoende region, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. I regeringens skrivelse konstateras att ett övervaknings- och rapporteringsförfarande utgör ett centralt element i den europeiska sysselsättningsstrategin. Samordningen av sysselsättningspolitiken sker på grundval av gemensamma riktlinjer för sysselsättningen, nationella handlingsplaner, en årlig gemensam rapport från kommissionen och rådet, en möjlighet för rådet att avge kommentarer till enskilda medlemsstater och utbyte av goda erfarenheter mellan I skrivelsen redovisas uppgifter om dessa olika komponenter i sysselsättningssamarbetet 2001. vill genom detta yttrande framföra vissa synpunkter på behandlingen av EU-frågor inom utskottets beredningsområde. De motioner som avlämnats i ärendet och som berör eller tangerar utskottets beredningsområde har en bredare inriktning på flera politikområden. Utskottet avstår därför från att direkt kommentera motionerna. Det bör dock framhållas att arbetsmarknadsutskottet delar flera av de allmänna synpunkter som förs fram i partimotioner t.ex. om vikten av nationella utvärderingar av EU-samarbete, av att regeringens agerande i EU-frågor på ett tidigt stadium förankras i liksom av att sysselsättningsfrågorna i första hand löses nationellt eller regionalt. Den sistnämnda frågan har behandlats av arbetsmarknadsutskottet i tidigare sammanhang, bl.a. i yttrande 1999/2000:AU2y Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Där betonade utskottet att det i likhet med regeringen såg positivt på de effekter för sysselsättningen och tillväxten som det utökade samarbetet kring sysselsättningspolitiken kan komma att få, men underströk att sysselsättningspolitiken, trots det fördjupade samarbetet kring sysselsättningsfrågorna på unionsnivå, alltjämt i första hand skall vara en angelägenhet på nationell nivå. Detta är en uppfattning som utskottet vidhåller också . I fastslogs 1996 ett nationellt mål om att halvera den öppna arbetslösheten till . Likaså har ett nationellt sysselsättningsmål till 2004 satts upp. Då skall andelen reguljärt sysselsatta vara . Vidare har regeringen satt upp rättvisemålet att antalet socialbidragstagare skall halveras . Regeringen konstaterar i vårens finansplan (prop. 2001/02:100) att arbetslöshetsmålet klarades och att den är fast besluten att klara även övriga uppsatta mål. Målen är viktiga instrument i politiken för att nå full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig tillväxt. Också inom EU:s sysselsättningssamarbete har alltfler kvantitativa mål formulerats. har i en särskild promemoria slagit fast inriktningen på sitt arbete med EU-frågor. Utgångspunkten har utgjorts av ställningstagande om utskottens beredning av EU-frågor. I arbetsmarknadsutskottets arbete med EU-frågor tillmäts frågor om tillväxt och sysselsättning stor betydelse. På sysselsättningsområdet har utskottet följt utvecklingen ända sedan EU:s samarbete på detta område inleddes. Formerna för detta har successivt förändrats. Under innevarande har utskottet bl.a. från företrädare för fått information om arbetet med det s.k. höstpaketet om sysselsättning och diskuterat detta. Höstpaketet, som innefattar kommissionens förslag till sysselsättningsrapport (KOM 438/01), riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM 511/01) samt rekommendationer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM 512/01), utgör en viktig komponent i det ovan nämnda övervaknings- och rapporteringsförfarandet. Inom detta förfarande, som också benämns Luxemburgprocessen, använder medlemsstaterna den öppna samordningsmetoden för att främja sysselsättning. Huvudansvaret ligger på nationell nivå, och processen består av fyra steg. Medlemsstaterna enas om riktlinjer för sysselsättningspolitiken, vilka spänner över flera politikområden. Därefter utarbetar varje medlemsland en nationell handlingsplan där riktlinjerna inarbetas. Som ett tredje steg utvärderas medlemsstaternas handlingsplaner, och kommissionen och ministerrådet utarbetar en gemensam rapport om sysselsättningen i EU. Slutligen ger rådet rekommendationer till medlemsstaterna om hur de skall genomföra sysselsättningspolitiken. har vid sammanträdet fått såväl muntlig som skriftlig information om innehållet i den nationella handlingsplanen för sysselsättning 2002. Handlingsplanen, som utarbetas inom , skall vara inlämnad till kommissionen . har fått tre EU-rekommendationer för sysselsättningspolitiken. Dessa gäller skatte- och bidragssystemen, den könssegregerade arbetsmarknaden och säkerställande av effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Planerade eller genomförda åtgärder med anledning av rekommendationerna redovisas i årets handlingsplan. har under innevarande också följt den pågående utvärderingen av EU:s sysselsättningssamarbete. Samarbetet har bedrivits , och medlemsstaterna har enats om att utvärdera strategin och dess effekter på sysselsättningsutvecklingen inom unionen. Huvudsyftet är att analysera vilken påverkan sysselsättningsstrategin har haft på utformningen av den nationella politiken och på sysselsättningsutvecklingen i medlemsländerna. Resultatet skall bidra till att vidareutveckla strategin för framtiden i syfte att uppnå de gemensamt uppsatta målen för ökad tillväxt och sysselsättning i . När det gäller den svenska delen av utvärderingen har arbetsmarknadsutskottet bl.a. tagit del av de fem nationella utvärderingar som genomförts. I fyra av dessa studier har följts upp på olika områden och i den femte studien har mer övergripande frågor tagits upp. Studierna har genomförts av (Ifau), (Itps) respektive Statskontoret. Motsvarande projekt genomförs i övriga medlemsstater, och därtill sker utvärderingar i hela unionen genom kommissionens försorg. Utskottet vill i detta sammanhang fästa uppmärksamhet på de mer övergripande kommentarer om sysselsättningsstrategins påverkan på svensk politik som lämnas i Statskontorets rapport. Enligt myndighetens rapport finns det en allmän uppfattning bland departementstjänstemän, myndighetstjänste-män och företrädare för arbetsmarknadens parter att inte nämnvärt har påverkat svensk politik och att strategin är relativt okänd utanför den grupp av personer som direkt arbetar med den. En anledning till att strategin inte har haft så stort inflytande uppges vara att den svenska sysselsättningspolitiken redan ligger i linje med . anser att det är värdefullt att sysselsättningssamarbetet utvärderas och att detta även sker på nationell nivå. Enligt utskottet kan det också finnas anledning att se närmare på samspelet mellan den nationella handlingsplanen för sysselsättning och den praktiska, konkreta utformningen av svensk sysselsättningspolitik bl.a. såsom den kommer till uttryck i den statliga budgetprocessen inklusive regleringsbreven. Här kan det finnas ett utrymme för ökad reell ömsesidig påverkan på nationellt, regionalt respektive lokalt plan. I sammanhanget kan nämnas att arbetsmarknadsutskottets ordförande medverkade i en utfrågning i utskott för sysselsättning och sociala frågor om de nationella planerna för sysselsättning. Företrädare för arbetsmarknadsutskotten (motsv.) i medlemsstaternas parlament var inbjudna till utfrågningen. En av de frågor som stod i fokus vid utfrågningen gällde förändringar av sysselsättningssamarbetet efter det pågående utvärderingsarbetet liksom parlamentens roll vid tillämpningen av den öppna samordningsmetoden på sysselsättningsområdet. ordförande framförde vid utfrågningen ett antal synpunkter. Det gäller behovet av att framtida riktlinjer förenklas och blir lätta att tillämpa, att mål för samarbetet slås fast för lång och medellång sikt och att tydliga och ändamålsenliga indikatorer utformas så att det blir möjligt att följa upp och utvärdera genomförandet av riktlinjerna. Ytterligare en fråga som betonades av arbetsmarknadsutskottets ordförande vid utfrågningen och som utskottet vill framhålla också i detta yttrande är betydelsen av att de nationella parlamenten involveras i det framtida sysselsättningssamarbetet så att detta får större demokratisk legitimitet. Detta är av största betydelse när den öppna samordningsmetoden används. En ökad regional och lokal förankring måste också eftersträvas i en framtida sysselsättningsstrategi. Utskottet ställer sig bakom de framförda synpunkterna. Frågor om arbetsrätt, arbetsmiljö och jämställdhet m.m. I ett avsnitt i skrivelsen behandlas bl.a. frågor om modernisering av den europeiska sociala modellen, arbetsrätt, hälsa och säkerhet i arbetet, den sociala dialogen samt åtgärder mot diskriminering. I ett annat avsnitt behandlas jämställdhetsfrågor. I skrivelsen redovisas bl.a. arbetet med att ta fram definitioner och indikatorer avseende kvalitet i arbetet liksom direktiv och förslag till direktiv rörande bl.a. arbetsrätt, arbetsmiljö, diskriminering respektive likabehandling när det gäller kön. Några motioner har inte väckts i denna del. har i yttrande 1999/2000:AU2y uttryckt sin positiva syn på att det inom unionen tas fram gemensamma regler bl.a. inom arbetsmiljöområdet och betonat vikten av ett aktivt unionssamarbete på jämställdhetsområdet. Det är vidare med tillfredsställelse som utskottet konstaterat att det under det svenska ordförandeskapet i ministerrådet uppnåddes politiska överenskommelser om tre viktiga direktiv, nämligen information och samråd, buller samt likabehandling av kvinnor och män. Utskottet har i tre betänkanden behandlat frågor om jämställdhet och diskriminering (bet. 2001/02:AU3), arbetsmiljö och arbetsliv (bet. 2001/02:AU4) samt arbetsrätt (bet. 2001/02:AU6). I det sistnämnda betänkandet, som ännu inte behandlats i kammaren, föreslås genomförande av två EG-direktiv, vilka i sin tur syftar till att genomföra två ramavtal om s.k. atypiska arbetstagare som träffats mellan de branschövergripande organisationerna på Europanivå. Ramavtalen avser deltidsarbete respektive visstidsarbete. Även en rad andra EU-relaterade frågor tas upp i betänkande 2001/02:AU6 liksom i de båda andra nämnda betänkandena. I det följande inskränker sig utskottet här till att ge några korta kommentarer och upplysningar avseende aktuella jämställdhets- och diskrimineringsfrågor, vilka kan vara av intresse i detta sammanhang. I har en parlamentarisk kommitté (dir. 2002:11) tillkallats med uppdrag att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Utredningsarbetet skall bedrivas bl.a. mot bakgrund av två EU-direktiv som syftar till att främja likabehandling och motverka diskriminering (2000/43/EG respektive 2000/78/EG). Också utvecklingen inom EG-rätten i fråga om könsdiskriminering har betydelse för utredningsarbetet, exempelvis det ovannämnda direktivet om likabehandling när det gäller kön (76/207/EEG) där det pågår ett arbete inom EU med inriktning på modernisering av direktivet. ser positivt på att den parlamentariska kommittén har tillsatts och att en rad frågor rörande diskrimineringslagstiftning kommer att behandlas i utredningsarbetet. Löneskillnader mellan kvinnor och män utgör en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna. har i många sammanhang, senast i betänkande 2001/02:AU3, behandlat dessa frågor. Det är därför glädjande att frågan om könsneutral lönesättning uppmärksammas även inom EU-samarbetet. Arbete pågår för att utforma indikatorer för att mäta löneskillnader mellan kvinnor och män som skall kunna användas för jämförelser över tiden och mellan medlemsstaterna. Indikatorer utarbetas också på en rad andra områden, bl.a. när det gäller kvalitet i arbetet. Detta ser arbetsmarknadsutskottet positivt på, inte minst för att indikatorerna skall ge möjlighet att mäta och att jämföra framstegen när det gäller att modernisera den europeiska sociala modellen. Frågan om löneskillnader mellan kvinnor och män utgjorde ett av tre huvudteman vid en internationell jämställdhetskonferens som anordnades av arbetsmarknadsutskottet . Deltagare i konferensen var Nätverket för jämställdhetsutskott i EU:s medlemsstater och samt delegater från ansökarländerna (Committees for Equality of Women and Men in EU Member States, NCEO). Förutom löneskillnadsfrågan hade konferensen två andra huvudteman. Dessa var jämställdhetsintegrering (mainstreaming) respektive påverkan på jämställdhetspolitiken av de demografiska effekter som uppstår till följd av minskade födelsetal. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Carlinge Wisberg (v) och (). Tillväxt och sysselsättning m.m. av (), (), (), (), (), (), () och () som anför följande: Svensk arbetsmarknad karakteriseras av svåra strukturproblem. Ett stort antal människor saknar arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Vi vill verka för en bättre fungerande arbetsmarknad och högre sysselsättningsgrad. Arbetslösheten utgör ett stort mänskligt, socialt och ekonomiskt problem. Av nedanstående tabell framgår att ett stort antal människor i arbetsför ålder vill arbeta mer eller saknar ett riktigt arbete: Var är människorna Antal individer I procent av arbetskraften Öppet arbetslösa 175 000 4,0 I arbetsmarknadsåtgärder 125 100 2,9 Sammanlagd officiell arbetslöshet 300 100 6,9 Latent arbetssökande 144 000 3,3 Arbetslösa inom (cirka hälften av det totala antalet studerande) 40 000 0,9 Undersysselsatta 232 000 5,3 Antal människor i arbetsför ålder som inte har ett riktigt arbete eller som vill arbeta mer 716 100 16,5 Källa: SCB:s översikt över arbetsmarknadsläget Till detta kommer att ett stort antal människor är sjukskrivna respektive förtidspensionerade. Flertalet av de faktorer som påverkar arbetslöshetsnivåer och bidragsbehov styrs av beslut som fattas på nationell nivå. Vi menar att en helt annan politik än den som regeringen för måste till för att komma till rätta med strukturproblemen på arbetsmarknaden. råder det stora olikheter mellan unionens medlemsstater exempelvis i fråga om tillväxt och sysselsättning. Spännvidden kommer att öka ytterligare när unionen utvidgas. Vi anser att de stora skillnaderna i förutsätt ningar på sysselsättningsområdet mellan olika medlemsstater medför små möjligheter att driva en centraliserad sysselsättningspolitik på unionsnivå. Det finns emellertid vissa europeiska problem som gäller sysselsättningen och som bör lösas på Europanivå. Främst handlar det om att undanröja de återstående hindren för fri rörlighet på den inre marknaden och att förbättra företagsklimatet för små och medelstora företag i . Här menar vi att regeringen borde vara betydligt mer aktiv än vad som varit fallet. Regeringen bör vidare i ett tidigt skede i beredningen av EU-frågor förankra sina ställningstaganden i inklusive fackutskotten. utarbetar sysselsättningsriktlinjer och kan lämna rekommendationer till enskilda medlemsstater. Vi anser att regeringen i alltför liten utsträckning har beaktat rekommendationerna till bl.a. om att minska skattetrycket på arbete och att reformera skatte- och bidragssystemen för att förbättra incitamenten att arbeta samt att motverka den könssegregerade arbetsmarknaden. Till skillnad från utskottsmajoriteten tar vi ställning till de motioner som rör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde och tillstyrker sammanfattningsvis motionerna 2001/02:U2 (c), 2001/02:U301 yrkande 34 (fp) och 2001/02:U303 yrkande 11 (m). 2001/02:AU4y yttrande yttrande 2001/02:AU4y 2001/02:AU4y yttrande