yttr · GP05SfU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt statsbudgetens inkomster Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2001/02:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar (yrkandena 1-15 och 29-43) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkningen av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde och regeringens förslag till lagar om ändring i lagen (2001:1493) om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension respektive lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift (lagförslag 3.5, 3.6, 3.11 och 3.12). Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner Fi291 yrkandena 4-6 av m.fl. (m) Fi292 yrkandena 8-10 av m.fl. (kd) Fi293 yrkandena 3, 4 och 6 av m.fl. (c) Fi294 yrkandena 5, 7 och 8 av m.fl. (fp) Sk489 yrkandena 25-27 av m.fl. (c) N263 yrkande 12 av m.fl. (c) Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Integrationspolitiken omfattar frågor om invandrares introduktion, ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar samt frågor om svenskt medborgarskap. Åtgärder för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tas till vara och för att främja lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund ingår i området liksom åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Storstadspolitiken är i sin tur ett tvärsektoriellt politikområde och omfattar frågor om hur en god utveckling skall främjas i storstädernas utsatta bostadsområden. Anslag till storstadspolitiken finns också inom utgiftsområde 16, anslaget 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna. Migrationspolitiken innefattar flyktingpolitik, invandring till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Inom politikområdet finns myndigheterna och . Slutligen finns inom utgiftsområde 8 även minoritetspolitiken, med frågor rörande skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Genom beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288) bestämdes ramen för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag anges i budgetpropositionen till stor del bero på volymförändringar till följd av antaganden om ett ökat antal asylsökande. Det leder till att utgifterna för mottagandet av asylsökande ökar. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . I budgetpropositionen anges att regeringen enligt preliminära prognoser beräknar antalet asylsökande till 18 2001. Vissa tendenser tyder dock på att det kan bli så många som 20 000. Kostnaderna för politikområdet Migrationspolitik bedöms även komma att överskrida tilldelade medel främst genom en allmän ökning av antalet asylsökande beroende på inträde i och en markant ökning av asylsökande irakier. Regeringen bedömer att antalet asylsökande även 2002 kommer att ligga på en hög nivå. Anslagen till och behöver förstärkas för att korta handläggningstiderna samt vistelsetiderna i mottagandesystem. I budgetpropositionen anges att det pågående samarbetet på asyl- och migrationsområdet inom EU kan komma att leda till en jämnare fördelning av antalet asylsökande mellan medlemsstaterna. Därutöver kan arbetet med att bygga upp migrationsstrukturer i kandidatländerna och i andra länder i närområdet leda till en minskad inströmning av antalet asylsökande till . Vidare har verksamhetsplanering förbättrats och rutiner utarbetats för att underlätta den praktiska ärendehanteringen. Härigenom kan handläggningstiderna vid utlänningsmyndigheterna kortas och en förbättrad behovsstyrning av befintliga resurser ske. Regeringen gav (dir. 2000:82) en särskild utredare i uppdrag att utreda under vilka former utlandsmyndigheterna bör medverka i utlänningsärenden som handläggs vid utlänningsmyndigheterna i . Utredaren skall redovisa sitt arbete . Den pågående parlamentariska utreder utlänningslagens regler om anhöriginvandring och skall även göra en översyn av utlänningslagens bestämmelser om straff för människosmuggling och utreda om det kan bli lättare att lagföra gärningsmän för människosmuggling och människohandel. Kommittén skall redovisa uppdraget om anhöriginvandring . För övriga delar gäller redovisning . och fick i uppdrag av regeringen att lämna förslag på vad som kan göras inom gällande lagstiftning för att bättre kunna tillgodose de ökade behoven av arbetskraft. I sin rapport framhöll myndigheterna bl.a. att de ser behov av en mer generell översyn av dagens regelsystem när det gäller arbetskraftsinvandring. Rap-porten bereds inom . Av budgetpropositionen framgår att skall redovisa hur integrationspolitikens mål och synsätt fått genomslag inom olika områden. Regeringen kommer därefter att i en särskild skrivelse till redovisa utvecklingen inom integrationspolitiken sedan den beslutades . Vidare pågår inom ett arbete i en interdepartemental arbetsgrupp för att identifiera strukturer som kan vara diskriminerande eller på annat sätt motverka integrationen. En försöksverksamhet med lokala och regionala diskrimineringsombud skall påbörjas . I budgetpropositionen avsattes 2001-2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare. Några förändringar av medlens fördelning i förhållande till 2001 föreslås . Inom utgiftsområde 8 föreslås att får disponera bl.a. för förbättrad introduktion för invandrare och för att stimulera till ökad etnisk och kulturell mångfald inom den offentliga och privata sektorn. Det antirasistiska arbetet skall förstärkas, och för detta ändamål har beräknats. Grupper, organisationer och institutioner som har en tydlig målsättning att värna det demokratiska samhället mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering skall stödjas. Det finns dock skäl att se över formerna och organisationen för hur det antirasistiska arbetet kan bedrivas bäst . En sådan översyn kommer enligt propositionen att initieras . När det gäller kommunmottagandet mottogs 11 900 personer . Prognosen för är 11 600 personer, för 12 600 personer och 2003 och 2004 12 400 personer. Beträffande storstadspolitiken kommer regeringen att göra en samlad avstämning och utvärdering av den förda storstadspolitiken . Därefter avser regeringen att ta ställning till formerna för den fortsatta storstadspolitiken. I budgetpropositionen anges att flera av de organisationer som representerar de nationella minoriteterna inte har tillräckliga medel för att tillvarata gruppens intressen. Några av organisationerna får betydande stöd från annat håll, bl.a. från , medan andra organisationer inte har någon sådan möjlighet. En samlad översyn bör därför göras av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. Eventuella förändringar bör genomföras genom omfördelning av befintliga medel. I motion Fi291 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgifterna för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 373 respektive . Motionärerna anser att bör läggas ner. Vidare bör anslaget för integrationsåtgärder inte tillföras mer resurser. Motionärerna konstaterar att regeringen vill fortsätta att anslå budgetmedel till vissa invandrartäta bostadsområden i storstäderna. Enligt motionärerna bör i stället andra vägar prövas som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. De förespråkar en social och geografisk rörlighet, som uppnås bl.a. genom att arbetsmarknaden och bostadsmarknaden avregleras. Detta får i sin tur positiva effekter på integrationen, menar motionärerna. Motionärerna avvisar ökningen av anslaget till hemutrustningslån. Anslag 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör enligt motionärerna flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv. I motion Fi292 yrkandena 9 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 301 respektive . När det gäller anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna avvisar motionärerna projektets förlängning. Motionärerna föreslår också en nedläggning av från . uppgifter bör, enligt motionärerna, övertas av , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt av . DO bör tillföras medel för att kunna ges ett speciellt ansvar för opinionsbildning när det gäller diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Motionärerna motsätter sig försöket med lokala diskrimineringsombud. tillförs för att ytterligare förkorta handläggningstiderna. Verket bör enligt motionärerna inte pröva uppehållstillstånd för adopterade barn mellan varigenom resurser frigörs. I motion Fi293 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 658 respektive . Motionärerna anser att det bör göras besparingar i administration med . Effektiviseringar i mottagandet av asylsökande, förkortade handläggningstider och ökade möjligheter för flyktingar att delta i arbete kan ge en besparing om . På anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagandet görs en engångsvis indragning av anslagssparandet på . Därutöver bedöms kortare handläggningstider samt ökade insatser och incitament för att få människor i arbete leda till minskade kommunersättningar med . Motionärerna anser att regeringens storstadssatsning inte leder till några långsiktiga förändringar och att projektverksamheten riskerar att bli en del vid sidan av kommunernas ordinarie verksamheter. Motionärerna föreslår därför en minskning av anslaget med . Slutligen föreslår motionärerna att avvecklas och asylärendena överförs till förvaltningsdomstolarna. I motion Fi294 yrkandena 7 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 616 respektive . Motionärerna anför att en dominerande del av de projekt som finansieras inom anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna inte har en tillfredsställande effektivitet och förankring bland de berörda. Enligt motionärerna bör därför anslaget upphöra snabbare än regeringen föreslagit. kan minska i omfattning. Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden kan handläggningstiderna förkortas och kostnaderna för mottagande av asylsökande minskas. tillförs och anslaget Offentligt biträde tillförs . Utskottet har att ta ställning till dels förslag om utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2003 Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2002 4 646 - 190 - 128 - 147 - 73 - 557 - 529 - 290 - 386 Utskottet kan liksom vid behandlingen av vårpropositionen (yttr. 2000/01:SfU5y) konstatera att antalet asylsökande är av avgörande betydelse för kostnadernas utveckling inom området. Prognosen för antalet asylsökande är emellertid alltid mycket osäker, och olika händelser kan påverka antalet ansökningar. Utskottet noterar att kostnaderna för migrationspolitiken bedöms komma att överskrida tilldelade medel, främst på grund av en allmän ökning av antalet asylsökande beroende på inträde i samt en markant ökning av asylsökande irakier. Enligt preliminära prognoser beräknas antalet asylsökande till 18 2001. Vissa tendenser tyder dock på att det kan bli så många som 20 000. Regeringen bedömer att antalet asylsökande även 2002 kommer att ligga på en hög nivå. Utskottet utgår vid sin bedömning av ramen från dessa antaganden. Den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden hos utlänningsmyndigheterna var kortare än . Trots detta kunde inte verksamhetsmålet på sex månaders handläggningstid nås. En viktig orsak härtill är tidskrävande arbete med att klarlägga identiteter, resvägar m.m. Av de drygt 16 300 personer som sökte asyl i saknade pass eller andra identitetshandlingar. Utskottet har tidigare (se bl.a. bet. 2000/01:SfU2) påtalat att långa handläggningstider i asylärenden är kostsamma bl.a. på grund av att de sökande vistas i mottagningssystem. Den ansvariga myndigheten bör därför kunna utnyttja de samlade resurserna på bästa möjliga sätt i en verksamhet som kan fluktuera snabbt och där det är av stor vikt med tidiga insatser. I rapporten för asylsökande - tidsåtgång, kostnader, reformarbete (revisorer 2001/02:6) anförs att extra insatser till asylprövning kan motiveras om de ses som en investering i en bättre fungerande asylprocess. Detta gäller även om vinsterna av en sådan investering inte kan hämtas hem förrän . I rapporten föreslås att anslagsstrukturen inom migrationspolitiken bör ändras för att uppnå större flexibilitet. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att området förstärks för att korta handläggningstiderna samt vistelsetiderna i mottagandesystem. Utskottet kommer därtill vid behandlingen av förslagen på anslagsnivå att särskilt överväga hur medlen inom utgiftsområdet skall kunna utnyttjas på bästa sätt. Integrationspolitiken är tvärsektoriell och åtgärder som sker inom andra politikområden är avgörande för att de integrationspolitiska målen skall kunna nås. Särskilt betydelsefull är inriktningen på arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Utskottet kan konstatera att regeringen i en särskild skrivelse till kommer att redovisa en uppföljning av integrationspolitiken. Utskottet noterar att arbetsmarknadsläget för utlandsfödda har förbättrats och att den särskilda satsningen på sysselsättning och förbättrad introduktion fortgår. En preliminär rapport från om kommunernas kostnader för försörjningsstöd för flyktingar som mottagits 1997 visar att kostnaderna för försörjning per flykting är den lägsta som uppmätts sedan uppföljningar av kommunernas kostnader för flyktingmottagande påbörjades. Förbättrad egenförsörjning anges som ett av huvudskälen till att försörjningsstödet har minskat. Utskottet konstaterar att denna utveckling är mycket positiv. Utskottet anser att anslaget till DO bör vara kvar inom utgiftsområde 8. Regeringen föreslår att en försöksverksamhet med lokala och regionala diskrimineringsombud skall påbörjas . Utskottet ser positivt på förslaget och att politikområdet tillförs för detta ändamål. Vidare delar utskottet regeringens bedömning om vikten av ett långsiktigt utvecklingsarbete i storstadsregionerna. I avvaktan på den utvärdering som regeringen avser att göra ställer sig utskottet bakom den nuvarande satsningen inom storstadspolitiken. Enligt utskottet finns det inte skäl att göra någon annan bedömning än regeringen vad gäller utgiftsramen, och utskottet godtar därför regeringens förslag till utgiftsram för samt förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2003 och 2004. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi291 yrkandena 4 och 5, Fi292 yrkandena 9 och 10, Fi293 yrkandena 3 och 4 samt Fi294 yrkandena 7 och 8. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, förtidspension, ersättning vid handikapp samt arbets- och kroppsskador, kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samt anslagen för och de allmänna försäkringskassorna. Genom beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2000/01:100) bestämdes ramen för utgiftsområdet för preliminärt till . I propositionen föreslås nu en utgiftsram på för . I förhållande till utgiftsramen (inkl. såväl tilläggsbudget beslutad som det nu föreliggande förslaget till tilläggsbudget) har ramen ökats. Utgiftsökningen beror enligt regeringen främst på att utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner ökar kraftigt till följd av ökad sjukfrånvaro och ett ökat antal långa sjukfall. Regeringen föreslår att den preliminära fördelningen för beräknas till och för till . Det ökande antalet sjukskrivningar har enligt regeringen medfört att utgifterna för sjukpenning har ökat dramatiskt. beräknas utgifterna uppgå till . Mot bakgrund härav anser regeringen att det behövs kraftfulla åtgärder för att motverka den ogynnsamma utvecklingen. I propositionen presenteras ett elvapunktsprogram för att främja hälsan i arbetslivet. Programmet omfattar arbetsmiljö, en förnyelse av rehabiliteringen samt ekonomiska incitament för att minska sjukskrivningarna. Syftet är att sätta den försäkrade i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. I programmet ingår också justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet liksom formerna för sjukskrivningsprocessen. Vidare har en särskild utredare tillsatts för att utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, (dir. 2000:92). Utredaren, som lämnat en delrapport , skall senast redovisa förslag till åtgärder på . Såvitt gäller långa sjukskrivningar är problemen särskilt stora inom den offentliga sektorn. Regeringen avser därför att inleda särskilda försök hos några av de stora offentliga arbetsgivarna för att förebygga och minska sjukfrånvaron. Regeringen har på tilläggsbudget föreslagit att avsätts till denna verksamhet . Regeringen avser vidare att föreslå en höjning av inkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen från nuvarande 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , om det statsfinansiella läget tillåter det. I ramen för utgiftsområdet har därför beaktats utgiftsökningar i sjukförsäkringen med 2003 och med 2004. I propositionen föreslås att av de s.k. Dagmarmedlen får användas för finansiell samordning . Av Dagmarmedlen under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. används och av anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård inom utgiftsområde 9 används . Regeringen, som avser att återkomma om den finansiella samordningens närmare utformning, är vidare beredd att i tilläggsbudget eller i budgetpropositionen pröva om ytterligare medel skall göras tillgängliga för denna verksamhet. I motion Fi291 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 20 031 respektive . Enligt motionärerna avspeglar de ökande sjukskrivningarna en växande ohälsa och har därmed en allvarlig social baksida. Detta kräver en rad åtgärder som syftar till att vända trenden för ohälsan i arbetslivet. Motionärerna, som avvisar regeringens strategi för att motverka ohälsa i arbetslivet, anser att sjukskrivningar måste handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt och föreslår att utbildningen i försäkringsmedicin förbättras för sjukskrivande personal. Många patienter har oklara sjukdomssymtom som fordrar en fördjupad samverkan mellan , företagsläkaren och arbetsledningen på den försäkrades arbetsplats. En genomtänkt användning av sjukskrivning minskar antalet långtidssjukskrivna och antalet förtidspensionärer. För att skall kunna höja kvaliteten på rehabiliteringsverksamheten föreslås att , utöver vad regeringen föreslagit, anslås till försäkringskassorna bl.a. till 500 heltidstjänster. Motionärerna föreslår vidare att sjukskrivningar till följd av trafikskador förs över till trafikskadeförsäkringen i syfte att avlasta sjukförsäkringen. Försäkringskassorna bör vidare ges en större självständighet och ett tydligt ekonomiskt/finansiellt ansvar för rehabiliteringsverksamheten. Försäkringskassorna föreslås bl.a. få möjlighet att köpa specialistvård utanför landstingssektorn för att minska väntetider. Därtill föreslås att överförs direkt till sjukvården för att den enskilde patienten skall tillförsäkras erforderlig vård. Detta ger radikalt minskade väntetider och därigenom minskad sjukfrånvaro. Såvitt gäller arbetsskadeförsäkringen avvisar motionärerna en förändring av bevisreglerna. De föreslår i stället att arbetsskadeförsäkringen lyfts ut ur statsbudgeten och att avgifterna anpassas till de risker olika företag skapar. Motionärerna föreslår vidare att ytterligare en karensdag införs fr.o.m. den åttonde frånvarodagen, att ersättningsnivån skall vara under ett års rehabilitering och att sjukpenninggrundande inkomst skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster. Motionärerna föreslår också att sjuk- och rehabiliteringspenning skall utges för inkomster upp till 7,5 inkomstbasbelopp och att taket i sjukförsäkringen skall indexeras med inkomstbasbeloppet som grund. Dessutom bör havandeskapspenningen föras från utgiftsområde 12 till utgiftsområde 10. I motion Fi292 yrkandena 9 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 8 340 respektive . Regeringen har enligt motionärerna ännu inte lämnat förslag till åtgärder som drastiskt kan minska de höga sjukskrivningskostnaderna eller lagt fram förslag som syftar till en helhetssyn på politikområdet. De föreslår med hänsyn härtill att det förslag till en ny rehabiliteringsförsäkring som presenterats i kommittébetänkandet SOU 2000:78 i allt väsentligt genomförs fr.o.m. . Kostnadsminskningarna i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension balanserar kostnaderna och ökar därefter kraftigt . Motionärerna föreslår vidare att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen som högriskskyddet bibehålls. Vidare föreslås att särskilda regler införs för att komma till rätta med de problem som karensdagssystemet kan innebära för bl.a. timanställda och personer med flera arbetsgivare. Mot bakgrund av regeringens prognoser om den ekonomiska utvecklingen anser motionärerna att en höjning av taket i sjukförsäkringen måste anstå. Motionärerna föreslår också att det skall vara möjligt att få sjukersättning med vilken procentsats som helst och att sjukpenninggrundande inkomst skall beräknas på snittinkomsten . bör skattepliktiga förmåner och semesterersättning vara sjukpenninggrundande. Motionärerna föreslår att en ny modell för trafikförsäkringen införs där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Därmed avlyfts det offentliga kostnader på ca . I motion Fi293 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 10 255 respektive . För att motverka de sociala klyftorna i samhället är det enligt motionärerna viktigt att börja från grunden med att höja de lägsta ersättningarna i trygghetssystemen. De föreslår därför att grundnivån i bl.a. sjukförsäkringen höjs till per dag fr.o.m. . De föreslår vidare att sjukpenninggrundande inkomst beräknas utifrån historisk inkomst samt avvisar en höjning av taket i sjuk- och föräldraförsäkringen liksom den aviserade ändringen av arbetsskadeförsäkringen. För att den enskildes rätt skall stärkas vill motionärerna införa en rehabiliteringsgaranti, som innebär en växling från sjukpenning till rehabiliteringsersättning senast efter tre månaders sjukskrivning. Motionärerna förordar vidare en bättre samordning mellan främst hälso- och sjukvård, socialförsäkring och socialtjänst i syfte att uppnå bättre hälsa, kortare vårdköer och utökade rehabiliteringsinsatser.