yttr · GP05SfU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av betydelsen av en permanent finansiell samordning över hela landet föreslår motionärerna att försäkringskassorna skall få disponera av anvisade medel för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning på det sätt som gällde i Finsam- och Socsamförsöken. Motionärerna anser slutligen att en besparing kan göras inom socialförsäkringsadministrationen på . I motion Fi294 yrkandena 7 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 7 350 respektive . Eftersom utgifterna för sjukpenning och rehabilitering har ökat särskilt snabbt anser motionärerna att aktiva åtgärder måste sättas in så att den ökande sjukfrånvaron kan hejdas. Motionärerna föreslår införandet av en rehabiliteringsgaranti som innebär att ingen skall behöva vänta mer än en månad på en rehabiliteringsutredning samt att försäkringskassornas anslag för inköp av rehabiliteringstjänster ökas med . De föreslår vidare ett aktivt användande av finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och sjukvården (Finsam), som enligt motionärerna har visat sig kunna ge betydande besparingar. Försäkringskassorna föreslås få disponera av anvisade medel för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning på det sätt som gällde i Finsam- och Socsamförsöken. Med lägre sjukfrånvaro kan också kostnaderna för förtidspensioner hållas nere. Motionärerna föreslår också att taket i sjukförsäkringen höjs till 10 prisbasbelopp och att närståendepenningen förbättras genom att antalet dagar utökas från 60 till 120 och att den berättigade kretsen vidgas. Vidare föreslås att den del av sjukförsäkringens kostnader som hänför sig till trafikskador förs över till trafikförsäkringen. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2003 och 2004. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2002 122 215 - 12 168 - 28 330 - 5 902 - 11 485 - 3 870 - 15 610 - 4 175 - 11 610 Sjukpenningkostnaderna ökade kraftigt , dock från en relativt låg nivå. Ökningen har fortsatt . Kostnaderna för sjukpenningen, exklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med (belastas sjukpenning m.fl. socialförsäkringsersättningar av en statlig ålderspensionsavgift). Utfallet för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. visar en kostnadsökning på eller jämfört med året innan. En jämförelse mellan utfallet med visar en kostnadsökning på . beräknas kostnaderna för sjukpenning, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till och till , dvs. en ökning på . Ett särskilt problem är att de långa sjukfallen ökar. fanns det drygt 33 000 sjukfall som pågått eller längre. Det är en ökning jämfört med . I och med antalet långtidssjukskrivna ökar även antalet nybeviljade förtidspensioner. beräknas ca 450 000 personer uppbära sjukbidrag eller förtidspension jämfört med drygt 417 1998. Trots att ökningstakten vad gäller sjukpenningkostnaderna har avtagit kan utskottet konstatera att det inte finns något som tyder på att antalet långtidssjukskrivna och nybeviljade förtidspensioner kommer att minska . De ökade sjukpenningkostnaderna har medfört att regeringen på tilläggsbudget för föreslår att ytterligare tillförs anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Därtill har till anslaget redan anvisats på tilläggsbudget i samband med vårpropositionen. Utskottet har tidigare uttalat stark oro för den ökande kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen och att de bakomliggande orsakerna måste analyseras ingående. Utskottet har även påtalat vikten av att ett helhetsgrepp tas kring frågorna och att ökningen av sjukförsäkringskostnaderna inte får medföra en övervältring på enskilda genom försämrade förmåner. Enligt utskottets mening är situationen fortfarande alarmerande och utskottet anser att framför allt den fortgående ökningen av antalet långtidssjukskrivna och nybeviljade förtidspensioner måste hejdas. Utskottet kan dock konstatera att regeringen har inlett en omfattande översyn av orsakerna till den ökade ohälsan i arbetslivet. Som ett led i arbetet har olika utredningsinsatser genomförts eller påbörjats. Exempel på sådana är (S 1999:11) och Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S 1999:8) samt det arbete som sker inom för att ta fram en handlingsplan för åtgärder på arbetsmiljöområdet. Arbetet har bedrivits parallellt och ett antal förslag har lämnats eller kommer att lämnas . En särskild utredare, , har tillsatts för att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som har framkommit på olika håll till en helhet. Utredaren, som respektive lämnat en redovisning av handlingsplanens uppläggning och inriktning och delrapporten i en handlingsplan, skall också utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Regeringen har således intensifierat arbetet med att öka hälsan i arbetslivet. I budgetpropositionen har presenterats ett elvapunktsprogram som omfattar en rad åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att rehabilitera dem som drabbats av ohälsa samt vissa åtgärder inom hälso- och Syftet med åtgärderna är att sätta den försäkrade i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. Det betonas att det är särskilt viktigt att i en strategi för hälsa i arbetslivet uppmärksamma kvinnors hälsa. Eftersom problemen med långa sjukskrivningar är särskilt stora bland anställda i den offentliga sektorn, där en stor del av de anställda utgörs av kvinnor, innefattar programmet också försök att minska ohälsan hos några av de stora offentliga arbetsgivarna. Eftersom det inte finns någon enskild faktor som kan förklara den stora ökningen av sjukfrånvaron är det enligt utskottets mening nödvändigt med en bred satsning på flera fronter. Utskottet anser att regeringens elvapunktsprogram utgör en sådan satsning. Det är dock ofrånkomligt att arbetet med att genomföra programmet kommer att ta tid. Utskottet anser emellertid att det finns goda förutsättningar för att det kommer att ge resultat i form av att alltfler sjukskrivna kan komma tillbaka till arbetslivet och att sjukskrivningar kommer att kunna förebyggas. Vad gäller partiernas förslag till förändringar av sjukförsäkringen har utskottet tidigare behandlat och avstyrkt flertalet av dessa, senast i yttrande över vårpropositionen (yttr. 2000/01:SfU5y). Utskottet, som har att ta ställning till ramen för utgiftsområdet, finner ingen anledning att nu frångå sina tidigare ställningstaganden. I fråga om finansiell samordning mellan olika sektorer, t.ex. hälso- och sjukvården och , noterar utskottet att regeringen har föreslagit att skall få användas för detta ändamål . och har såväl i sina ekonomisk-politiska motioner som i kommittémotioner föreslagit att av anvisade medel för bl.a. sjukpenning och rehabiliteringsersättning skall få användas för finansiell samordning. Förslagen i fråga är utformade som villkor för användningen av vissa anslag inom utgiftsområdet. Utskottet kommer därmed att ta ställning till de olika förslagen i samband med behandlingen av anslagen. Utskottet konstaterar att ytterligare motionsyrkanden har väckts i frågan om finansiell samordning och att även dessa kommer att behandlas i samband med anslagen. Mot bakgrund av det anförda godtar utskottet regeringens förslag till utgiftsram för liksom förslagen till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2003 och 2004. Motionerna Fi291 yrkandena 4 och 5, Fi292 yrkandena 9 och 10, Fi293 yrkandena 3 och 4 samt Fi294 yrkandena 7 och 8 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslag inom utgiftsområdet. Anslagen innefattar folkpension till ålderspensionärer som inte uppbär tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepension, pensionstillskott till såväl ålderspension som efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. Utgiftsområdet kommer 2003 att påföras markant ökade utgifter. Då förs utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområdet, och en beskattad garantipension för såväl ålderspension som efterlevandepension införs. Garantipensionen ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer. kommer utgiftsområdet också att omfatta äldreförsörjningsstöd. I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområdet för fastställs till 33 Vidare föreslås att godkänner den preliminära fördelningen för till och för till . Förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition uppgår till . Denna ökning är främst en effekt av ett antagande om ett lägre prisbasbelopp vid beräkningen i vårpropositionen. beräknas det bli ökningar på 240 respektive . Även dessa ökningar förklaras främst med ett högre antagande om prisbasbeloppet. Regeringen uppger att utgifterna minskar inom stora delar av utgiftsområdet genom att antalet pensionärer som uppbär ålderspension utan ATP minskar samt att antalet personer berättigade till pensionstillskott och bostadstillägg därmed reduceras. Höjningen av den genomsnittliga ATP-nivån innebär dock att kostnaden för efterlevandepensioner till vuxna ökar. Tendensen till minskade utgifter uppvägs till en del av regeländringar. I propositionen framhålls att dagens ATP-pensionärer kommer att få del av standardutvecklingen i samhället genom att ATP-pensionerna för ålderspensionärer följsamhetsindexeras. Detta innebär att ATP-pen-sionerna huvudsakligen skall följa inkomstutvecklingen i stället för prisutvecklingen. S.k. automatisk balansering av det nya ålderspensionssystemet införs även, vilket är en metod som syftar till att säkerställa att pensionsskulden inte överstiger systemets tillgångar. En ny bestämmelse har införts i lagen om anställningsskydd innebärande att en arbetstagare har rätt, men inte skyldighet, att kvarstå i anställningen till . Arbetstagare får därmed möjlighet att förbättra sin pension. Rätten till omställningspension förlängs från . I budgetpropositionen föreslår regeringen förbättringar av bostadsstödet fr.o.m. , dels genom att högst , mot nuvarande , av bostadskostnader skall kunna läggas till grund för bostadstillägg till pensionärer (), dels genom att åldersgränsen för när ett hemmavarande barn skall anses som självförsörjande, och därmed svara för en del av bostadskostnaden, höjs från 18 till . Den senare ändringen innebär även en förbättring för vissa änkor, eftersom änkepension inkomstprövas enligt motsvarande regler. Kostnaden för höjningen av ersättningsnivån av BTP beräknas till . åldersgränsen har regeringen anfört att man i budgeten har satt av till förbättringar i reglerna för inkomstprövning av änkepensionerna. Det här lämnade förslaget om höjd åldersgräns innebär förbättringar för vissa änkor. Kostnadsberäkningen är dock behäftad med viss osäkerhet. Förslag till ytterligare förbättringar som ryms inom ramen för de kommer att lämnas . Därutöver innebär det nu aktuella förslaget något ökade kostnader för BTP. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att pensionärer ges skattelättnader genom en utvidgning av den särskilda skattereduktionen. Utvidgningen sker genom att reduktionen ges mot taxerad förvärvsinkomst i stället för enbart mot sådan inkomst som grundar rätt till pension. En sådan utvidgad skattereduktion kommer fr.o.m. , då pensionärer och löntagare omfattas av samma skatteregler, att ersättas av ett i vissa inkomstskikt förhöjt grundavdrag. I proposition 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd föreslår regeringen att ett nytt stöd för äldre införs fr.o.m. . Stödet, som föreslås bli inkomstprövat, skall garantera personer som är bosatta i och är eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. Kostnaden för stödet beräknas till . Regeringen föreslår därtill i proposition 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. nya regler för BTP. De nya reglerna skall gälla fr.o.m. och är i huvudsak en anpassning till det nya ålderspensionssystemet. I motion FI291 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och minskningar för budgetåren 2003 och 2004 med vardera. Vad avser BTP föreslår motionärerna att av bostadskostnaden mellan och skall kunna ersättas. Beträffande särskilt bostadstillägg föreslås en höjning av den skäliga levnadsnivån till av prisbasbeloppet för den som är ensamstående och till av prisbasbeloppet för den som är gift. För dem som var pensionärer beräknades folkpensionen på ett basbelopp minskat . För att kompensera dessa pensionärer föreslår motionärerna att folkpensionen beräknas på prisbasbeloppet förhöjt . Motionärerna anser även att inkomstprövningen i änkepensionen skall upphöra. I motion Fi292 yrkandena 9 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 1 060 respektive . Motionärerna anser att pensionstillskottet skall höjas med för . Vidare föreslår motionärerna att änkepensionen inte skall inkomstprövas, att omställningspensionen skall utges samt att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka inkomstprövningen av BTP. I motion Fi293 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 510 respektive . Vad avser BTP föreslår motionärerna att av bostadskostnaden skall kunna ersättas. Motionärerna anser att det är viktigare med en generell höjning av pensionstillskottet med eftersom det kommer fler låginkomstpensionärer till del. När det nya pensionssystemet införs 2003 bör garantipensionen höjas med . I motion Fi294 yrkandena 7 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 940 respektive . Motionärerna anser att änkepensionen inte skall inkomstprövas, att omställningspensionen skall utges samt att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka inkomstprövningen av BTP. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2003 och 2004. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2002 51 334 + 180 - 120 + 2 090 + 1 020 - 410 - 490 + 860 + 985 I propositionen anför regeringen att det statsfinansiella saneringsprogrammet innebar att den reala disponibla inkomsten för det övervägande antalet ålderspensionärer reducerades. Statens svaga finanser innebar bl.a. att det dåvarande basbeloppet inte skrevs upp helt i linje med inflationen, vilket påverkade pensionerna . Emellertid vidtogs åtgärder för att skydda de sämst ställda pensionärerna genom förbättringar såsom högre pensionstillskott och bostadstillägg. ella läget har givit utrymme för ytterligare förbättringar. Vad avser 2001 kan nämnas generösare regler för bostadstillägget och höjningen av det särskilda grundavdraget. Utskottet ser positivt på regeringens förslag om ytterligare förbättringar av BTP. Utskottet har även i betänkande 2001/02:SfU3 tillstyrkt förslaget till ett nytt BTP-system . I propositionen som legat till grund för beslutet har angetts att kostnaderna för det nya systemet beräknas bli i stort sett oförändrade jämfört med det nuvarande. Utskottet noterar vidare att regeringen föreslagit skattelättnader för pensionärer. Oaktat de satsningar som gjorts och föreslås förutsätter utskottet att regeringen även fortsättningsvis följer utvecklingen av pensionärernas ekonomiska situation. Utskottet vill peka på att regeringen har uppgivit att förslag till ytterligare förbättringar för änkor skall lämnas . Vad avser förslaget om införandet av ett äldreförsörjningsstöd har utskottet alltsedan 1992/(bet. 1992/93:SfU4) efterlyst en lösning på problemet att bl.a. en del äldre invandrare inte erhåller tillräcklig pension för sin försörjning och därmed hänvisas till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Utskottet ser således positivt på regeringens förslag om införande av ett äldreförsörjningsstöd. Förslaget tillstyrks i betänkande 2001/02:SfU4. har tidigare beslutat att omställningspensionen skall förlängas från . Regeringen har vidare aviserat sin avsikt att återkomma med förslag som förlänger omställningspensionen 2005. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet i betänkande 1999/2000:SfU13 har förutsatt att regeringen återkommer med förslag till om det visar sig ekonomiskt möjligt att tidigarelägga den aviserade förlängningen . Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen av utgifterna för budgetåren 2003 och 2004. Utskottet avstyrker i denna del motionerna Fi291 yrkandena 4 och 5, Fi292 yrkandena 9 och 10, Fi293 yrkandena 3 och 4 samt Fi294 yrkandena 7 och 8. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inom barnomsorgen (utgiftsområde 16). I utgiftsområde 12 ingår allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, barnpension i form av folkpension och ATP, vårdbidrag till funktionshindrade barn och pensionsrätt för barnår. Genom beslut med anledning av ekonomiska vårproposition bestämdes ramen för utgiftsområde 12 för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås nu en utgiftsram på för . Enligt budgetpropositionen beror förändringen av utgiftsområdesramen jämfört med vårpropositionen på en rad faktorer. Beräkningarna baseras på en ny befolkningsprognos med ökat barnafödande och en större nettoinvandring. Regeringen föreslår i denna proposition att möjligheten att retroaktivt få vårdbidrag för funktionshindrade barn slopas fr.o.m. . Den utgiftsminskning som följer av förslaget beräknas till ca . Vidare föreslår regeringen att den nivå i föräldraförsäkringen som ersätter dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning höjs fr.o.m. . Utgiftsökningen beräknas till ca . Regeringen har också aviserat en höjning av grundnivån till per dag 2003 och till per dag 2004. Reformkostnaden för samtliga höjningar av grundnivån uppgår till ca . Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . Vid beräkningen har beaktats ökade utgifter med 2003 och 2004, till följd av regeringens förslag om höjt inkomsttak i föräldraförsäkringen, från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , om det statsfinansiella läget så medger. Vidare har beaktats ökade utgifter för vårdbidraget för funktionshindrade barn på grund av höjda åldersgränser fr.o.m. . Utgifterna ökar med ca 2003 och ca 2004. I motion Fi291 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för med . För föreslås en minskning av utgiftsramen med . Motionärerna föreslår att ett barnomsorgskonto införs. Barnomsorgskontot skall vara per barn med en begränsning av uttaget på maximalt . Pengarna från barnomsorgskontot skall inte vara skattepliktiga och inte räknas med vid bedömningen av om socialbidrag skall utbetalas. Kontot skall kunna utnyttjas från . Föräldraförsäkringen kan därmed begränsas och följaktligen införs ej den extra pappamånaden. Motionärerna föreslår, utanför politikområdet, kraftigt höjda grundavdrag, skatteavdrag per barn och år på samt förvärvsavdrag på inkomsten som minskar behovet av höga ersättningar i bl.a. föräldraförsäkringen. Motionärerna vill inte återinföra kontaktdagarna. Motionärerna föreslår att havandeskapspenningen förs över från utgiftsområde 12 till utgiftsområde 10. Underhållsstödet bör enligt motionärerna ersättas av ett ensamståendestöd som skall kunna utgå när fadern är okänd, en förälder är avliden och barnpension inte utgår, underhållsföräldern inte sköter sina betalningsförpliktelser eller föräldrarna är särlevande och har en sammanlagd inkomst som understiger en viss nivå. Förslaget innebär att stödet behovsprövas i förhållande till både underhålls- och boförälderns inkomst. Medel tillförs för att adoptionsbidrag skall kunna utges av kostnaden för adoptionen av ett barn, dock högst samt för att behålla en månads retroaktivitet vid ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade. I motion Fi292 yrkandena 9 och 10 föreslås - jämfört med regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 ökningar med respektive . Motionärerna föreslår, som ett alternativ till regeringens maxtaxereform, att ett barnomsorgskonto införs. Från införs som ett första steg för ettåringar och för tvååringar. Motionärerna anser att de kan tas bort liksom den extra mamma/-pappamånaden. Garantinivån i föräldraförsäkringen föreslås höjas i två steg till per dag . föreslås nivån bli per dag. Ett nytt beräkningssätt för den sjukpenninggrundande inkomsten leder enligt motionärerna till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kommer att minska. Motionärerna föreslår att per barn och år för barn mellan skall kunna tas ut . införs dessa kontaktdagar för barn mellan . Kontaktdagarna utbetalas med det garantibelopp som föreslagits. Föräldrarna kan även välja att spara kontaktdagarna därpå. Motionärerna föreslår också att vårdbidrag utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn och anslår för detta ändamål. Motionärerna avvisar regeringens planerade höjning av taket i föräldraförsäkringen. I motion Fi293 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 1 380 respektive . Som ett alternativ till regeringens maxtaxa föreslår motionärerna att det införs ett barnomsorgskonto, till en början på som kan användas under barnens förskoleår. Motionärerna föreslår att garantinivån i föräldrapenningen höjs från till per dag. Vidare föreslås en förändring så att den sjukpenninggrundade inkomsten grundas på historisk inkomst, vilket enligt motionärerna leder till en minskning av utgifterna. Motionärerna anser inte att en extra mamma/pappamånad skall införas i föräldraförsäkringen. Motionärerna avvisar regeringens planerade höjning av taket i föräldraförsäkringen. I motion Fi294 yrkandena 7 och 8 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2003 och 2004 med 2 165 respektive . Motionärerna föreslår att maxtaxan ersätts med ett barnomsorgskonto. De i föräldraförsäkringen kan enligt motionärerna tas bort. Motionärerna anser inte att en extra mamma/pappamånad bör införas. Enligt motionärerna bör garantibeloppet i föräldraförsäkringen höjas till per dag. Motionärerna anser vidare att ersättningen i mamma/pappamånaden bör höjas till och med ett tak på 10 prisbasbelopp för att stimulera en jämnare fördelning av utnyttjandet av föräldraförsäkringen mellan föräldrarna. Vissa besparingar inom utgiftsområdet kan enligt motionärerna göras genom insatser mot felutnyttjande av föräldraförsäkringen. Inom underhållsstödet kan utgifterna hållas tillbaka, bl.a. genom markering av det gemensamma föräldraansvaret. Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2003 och 2004. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c Fp 2002 53 816 + 700 - 50 + 2 591 + 481 + 1 800 + 1 000 + 2 180 + 1 950 Den ekonomiska krisen och besparingarna har träffat barnfamiljerna relativt hårt.