yttr · GP05UbU2y · 2002-01-01 00:00:00 — Integrationspolitik för 2000-talet Till socialförsäkringsutskottet har beslutat att bereda utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över skrivelse 2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-talet jämte motioner i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. behandlar i det följande motionerna 2001/02:Sf27 yrkandena 2-4 (c), 2001/02:Sf28 yrkandena 2-4 (m), 2001/02:Sf31 yrkandena 6 och 7, 13-16, 24 och 28 (mp), 2001/02:Sf32 yrkandena 2 och 4 (kd) samt 2001/02:Sf33 yrkande 2 (fp). I skrivelsen gör regeringen bedömningen att introduktionen för nyanlända invandrare ännu inte är anpassad till individens bakgrund och förutsättningar. Man menar att även om det finns tydliga utvecklingstendenser i positiv riktning kvarstår fortfarande brister i verksamheten. har ett arbete med en förbättrad introduktion påbörjats. Regeringen meddelar att man har för avsikt att vidta ytterligare åtgärder för att åstadkomma en effektivare och bättre individanpassad introduktion för flyktingar och andra invandrare och att en översyn har startats med detta syfte. Regeringen redovisar också åtgärder som vidtagits för att förbättra svenskundervisningen för invandrare. Regeringen har i propositionen om vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) framhållit att situationen inom sfi är bekymmersam, bl.a. för att bara var tredje deltagare når målen för sfi inom fem terminer. har knappt hälften av deltagarna nått målen för sfi. Skollagen har ändrats så att kommunernas ansvar för svenskundervisning utvidgats till att gälla alla invånare med behov av utbildning. Ändringen öppnade också möjligheten för en större differen- tiering av utbildningen med hänsyn till deltagarnas förutsättningar och behov. Regeringen informerar också om att fick i uppdrag att utarbeta förslag till nya kursplaner för sfi. De nya kursplanerna skall präglas av att deltagarnas bakgrund, förutsättningar och behov att lära sig tala och skriva svenska varierar starkt och att de därmed kan ha olika studiemål. Förslaget till nya kursplaner har redovisats. har också i uppdrag att i samråd med och undersöka hur sfi för högutbildade invandrare kan anordnas i högskolemiljö. Uppdraget skall redovisas . Regeringen anser också att skolformens identitet behöver stärkas och den särskilda professionalitet som krävs av lärarna inom sfi bör betonas samt den ämnesteoretiska kompetensen hos lärarna understrykas. Förhållningssättet till sfi och till dem som är verksamma inom denna måste, enligt regeringens mening, präglas av den stora betydelse verksamheten har för att förverkliga utbildningspolitiska, sysselsättningspolitiska och integrationspolitiska mål i det svenska samhället. menar i motion 2001/02:Sf28 yrkande 2 att de brister som finns i introduktionen förlänger bidragsberoendet och försvårar möjligheten till egen försörjning för nyanlända flyktingar. framhåller svenskundervisning för invandrare som en av bristerna i introduktionen. I yrkande 3 menar vidare att kraven på svenska för invandrare måste skärpas och utbildningen individualiseras. Utbildningen i svenska skall skapas kring den enskildes behov och förutsättningar. För att åstadkomma detta bör de som invandrat få en check som de kan köpa undervisning i svenska för. En modell med sfi-check ger makten till dem det berör. Checken skall individanpassas så att var och en ges möjligheter till undervisning utifrån sina individuella behov. När pengarna följer individen kommer konkurrensen mellan utbildningsanordnarna att höja kvaliteten. Sfi-undervisningen skall också utvärderas och resultaten offentliggöras. Även menar i motion 2001/02:Sf27 yrkande 2 att sfi-undervisningen måste bli mer fordrande vad gäller resultat. Undervisningen måste bättre anpassas efter elevernas livssituation, bakgrund, förkunskaper och intresse. Även kvalitet, pedagogik och metodik i undervisningen måste förbättras. framhåller att möjligheter till arbete och ökat deltagande i det svenska samhällslivet nås genom kvalitetssäker undervisning i svenska för invandrare. Genom god svenska når man kunskap om historia, kultur, lagar och regler. Goda kunskaper i svenska är en förutsättning för att kunna etablera sig i samhället. I yrkande 3 begär ett tillkännagivande om att svenskundervisning för invandrare bör kombineras med arbetspraktik. framför att erfarenhet visar att de personer som snabbt får tillgång till arbetsmarknaden tillgodogör sig svenskundervisningen på ett bättre sätt. Tillgång till arbetsmarknaden ger känslan av såväl samhörighet som delaktighet. yrkar i motion 2001/02:Sf31 yrkande 6 att svenskundervisning för invandrare skall börja ännu tidigare än inom de som framgår anser också att kommunerna bör samarbeta mer med de lokala arbetsförmedlingarna i syfte att finna praktikplatser. Man lär sig lättare språk i en relation, t.ex. på en arbetsplats, än från katedern. I yrkande 7 framhåller att en del äldre invandrare kanske aldrig kommer att lära sig svenska och att en del yngre invandrare kommer att tappa svenska språket när de blir äldre. Regeringen bör återkomma med åtgärder för hur de äldres behov skall mötas ute i samhället då de inte kan tala eller helt förstå svenska. Utskottet har behandlat liknande yrkanden avseende svenskundervisning för invandrare (bet. 2001/02:UbU10 Skolan, m.m.). Utskottet föreslog att yrkandena skulle avslås med hänvisning till det arbete som pågår inom vad gäller nya kursplaner för svenskundervisning för invandrare. Utskottet delar motionärernas mening att möjligheterna att använda språket, t.ex. på en arbetsplats, är viktiga för studieresultatet. Utskottet menar dock att de regler om praktik som finns i 9 § förordningen om svenska för invandrare tillräckligt reglerar kommunernas skyldighet att i samarbete med arbetsförmedlingen verka för arbetsplatsorientering eller förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. Utskottet avstyrkte också införandet av att en sfi-check och att sfi obligatoriskt skall konkurrensutsättas genom upphandling. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet finner ingen anledning att nu ändra uppfattning. Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. I skrivelsen gör regeringen bedömningen att kunskaper i svenska språket är av stor betydelse för integrationen. Regeringens arbete med att stärka svenskundervisningen kommer att fortsätta. Regeringen framhåller att också modersmålet är viktigt för att barn och ungdomar skall kunna utveckla sin kulturella identitet och få en lyckad skolgång. Regeringen informerar om sin avsikt att förstärka området, med utgångspunkt från kommande redovisning av modersmålets ställning i och gymnasieskolan. En särskild satsning görs också för att anordna kompletterande teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor för invandrare med utländsk bakgrund. Andelen barn och ungdomar med utländsk bakgrund i har stadigt ökat . Många av dem som kommit hit i skolåldern har haft bristfällig eller ingen skolgång före ankomsten och elever som har invandrat i har sämre skolresultat än andra. Också elever med utländsk bakgrund, där också elever som är födda i ingår, uppvisar generellt sämre resultat i skolan än elever med svensk bakgrund, även om det också går väldigt bra för vissa. Regeringen framhåller att föräldrarnas skolbakgrund är av stor betydelse för barns inställning till skolan och deras skolresultat. har också hävdats att social bakgrund och situation är en starkare bidragande orsak till problem i skolan än utländsk bakgrund. En annan viktig faktor är bristande språkkunskaper. Goda kunskaper både i svenska och i modersmålet är viktiga för elevens möjligheter att få en bra skolgång och kunna utveckla sin kulturella identitet. Inom storstadssatsningen satsas medel för språkutveckling i skolan som syftar till att ge barnen bättre förutsättningar för att nå målen i genom förbättrade språkkunskaper. Medlen syftar till att ge barnen bättre förutsättningar att nå målen i genom förbättrade språkkunskaper. I flera bostadsområden har särskilda verksamheter till stöd för skolarbetet utvecklats, såsom språk- och studieverkstäder i vilka eleverna kan få hjälp med läxläsning och hjälp med att på sitt eget modersmål förstå innebörden i svenska ord och uttryck och därför få bättre förutsättningar att följa undervisningen. Antalet barn som inte klarar godkänt i basämnena minskar i flera av dessa skolor. I skrivelsen betonas förskolans arbete med att utveckla både det svenska språket och modersmålet hos barnen. Språkutvecklingen är mycket aktiv åren närmast innan skolstarten. Regeringen redogör också i skrivelsen för förskolesatsningen inom ramen för storstadspolitiken. Förskolesatsningen innebär att i alla de bostadsområden som ingår i avtalet erbjuds samtliga barn i åldern , som står utanför förskoleverksamheten, förskola på deltid. Ansträngningar görs för att höja antalet barn i förskoleverksamheten, vilket bl.a. sker genom olika kanaler för kontakter med föräldrar med utländsk bakgrund. I samtliga förskolor i områdena görs personalförstärkningar som den språkliga kompetensen hos personalen höjs genom utbildning och genom metodutveckling. Regeringen pekar i skrivelsen på att det finns en rad uppmärksammade problem kring både modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, bl.a. är det bara ungefär hälften av de elever som är berättigade till modersmålsundervisning som deltar i sådan undervisning. Ännu färre elever erhåller studiehandledning på modersmålet och modersmålsstöd i förskolan bedrivs i begränsad omfattning. Med anledning av detta fick ett regeringsuppdrag att bl.a. kartlägga organisationen och omfattningen av modersmålsundervisningen samt studiehandledningen i och gymnasieskolan. I uppdraget innefattas även modersmålsstöd i förskolan. Verket skall belysa attityder till modersmålet samt behovet av studiehandledning på modersmålet och modersmålsundervisning. skall också lämna konkreta förslag på stimulansåtgärder samt eventuella förordningsändringar. Uppdraget skall redovisas . framhåller i motion 2001/02:Sf33 yrkande 2 att skolan riskerar att bli ännu en segregerande del av det svenska samhället, där de redan missgynnade eleverna med utländsk bakgrund missgynnas på nytt. är sämre än genomsnittet i när det gäller att ge barn med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Dubbelt så många elever med utländsk bakgrund misslyckas i de nationella proven som elever utan utländsk bakgrund. menar att behöver en ny skolpolitik och att det är hög tid att skapa en skola som kan ge kunskaper till varje individ utifrån hans eller hennes behov och förutsättningar. Man anser också att genom att prioritera läsning och skrivning redan från förskoleklassen kan barn med utländsk bakgrund komma lika långt i svenska som de med helsvensk bakgrund. framhåller också att skolan kan bli ett aktivt verktyg i kampen mot segregation. En viktig förutsättning är att bostadssegregationens effekter kan brytas och elever från olika boendemiljöer integreras i en och samma skola. Detta kan åstadkommas genom att elever får större möjligheter att gå på en skola i ett annat område än det där de bor. Det är orimligt att enbart barn som råkar bo i närheten kan komma in på en attraktiv skola. menar dock att det inte måste vara så att skolor i utsatta områden är mindre attraktiva än andra. Grund- och gymnasieskolor i utsatta bostadsområden bör profileras och genomgå en särskild kvalitetssäkring. Varje skola skall ha stor frihet att forma sin speciella inriktning utifrån lokala förutsättningar och lärarnas intressen och kompetens. anser i motion 2001/02:Sf31 yrkande 13 att förskolan måste fylla sin viktiga roll att förmedla kunskap om olika kulturer, språk och traditioner till den generation som skall leva i det mångkulturella samhället. I yrkande 24 menar att det är viktigt att flyktingbarn tidigt får tillgång till förskola och att man därmed kan uttrycka sig och förmedla och bearbeta sina upplevelser. understryker i motion 2001/02:Sf32 yrkande 4 att rätten till hemspråksundervisning måste stärkas ytterligare. Hemspråksundervisning är positiv för den enskilde individen. Dessutom är det en tillgång för samhället med olika invandrargruppers språkkunskaper och kulturella kompetens. har nytta av två- och flerspråkiga invånare på en mängd olika områden. menar i 2001/02:Sf31 yrkande 14 att hemspråkslärarnas status måste höjas till samma nivå som andra språklärares. Alla elever skall ges möjlighet att välja språk som talas i deras närhet. Utskottet menar att det är en mycket viktig uppgift för såväl förskola som skola att stimulera och stödja språkinlärningen hos barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Situationen för de ungdomar som kommit till med svårigheter att lära sig svenska och att klara skolan måste naturligtvis mötas med aktiva åtgärder. Utskottet vill framhålla Storstadssatsningen som ett bra exempel. Även kommuner och stadsdelar utanför satsningen bör kunna använda sig av de metoder som används inom satsningen. mun bör överväga lämpliga åtgärder för de elever som behöver extra stöd i skolan. Satsningen på personalförstärkningar i skola och fritidshem gör det möjligt att öka insatserna (jfr prop. 2001/02:1, utg. omr. 16, s. 142, bet. 2001/01:UbU1, rskr. När det gäller modersmålslärarnas ställning hänvisar utskottet till sitt uttalande i betänkande om skolan (bet. 2001/02:UbU10) att det ligger ett värde i att modersmålsundervisningen integreras med den övriga verksamheten i skolan och ses som en del av skolans språkprogram samt att det är viktigt att modersmålslärarna är en del av skolornas lärarlag. Utskottet menar dock att det är viktigt att invänta resultatet av utredning innan eventuella förändringar vad gäller modersmål i skolan kan bli aktuella. Utskottet behandlade frågan om profilskolor i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2001/02:UbU1, s. 29). Utskottet framhöll att det ankommer på kommunerna själva att besluta om t.ex. eventuella profileringar av sina skolor. Utskottet har samma uppfattning . När det gäller möjligheten att välja skola inom en kommun är detta också en fråga för kommunen att besluta om. Utskottet vill vidare peka på (and Care Policy). OECD-experterna framhöll där mångfalden och flexibiliteten i det svenska systemet där det finns en mängd former och inriktningar som är anpassade till barnens och familjernas behov, bl.a. språkprogram för invandrarbarn. En tidig satsning på språkinlärning får effekter då barnen börjar skolan genom att de kan följa undervisningen redan från skolstart. Utskottet menar dock att läs- och skrivträning i förskolan skall ske på barnens villkor, så att inte förskolan i praktiken kommer att bli en del av skolan. Utskottet vill också framhålla formuleringar i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). När det gäller förskolans värdegrund och uppdrag skall förskolan lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnets nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Förskolan skall bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. Förskolan skall sträva efter att varje barn utvecklar sitt ord- och begreppsförråd och sin förmåga att leka med ord, sitt intresse för skriftspråk och för förståelsen av symboler samt deras kommunikativa funktioner. Slutligen vill utskottet framhålla att den nya lärarutbildningen gör att förskollärare och fritidspedagoger blir bättre rustade att möta de nya krav som finns på förskolan. Sedan den nya utbildningens start utbildas också dessa grupper inom lärarutbildningen. Utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger är också förlängd till 140 poäng. Vidare ger den nya strukturen för lärarutbildningen utrymme för lärosätena att erbjuda inriktningar som handlar om läs- och skrivinlärning (jfr prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. Regeringen framhåller i skrivelsen att det är angeläget att den kompetens en enskild person besitter kan dokumenteras. Människor som har studerat och arbetat utomlands bär med sig kunskaper och arbetslivserfarenheter som måste tas till vara. Detta är av vikt för individen såväl som för samhället. Regeringen tillsatte en särskild utredning om validering av vuxnas kunskap och kompetens (dir. 1999:86), vars huvudsakliga uppdrag var att bl.a. organisera och leda ett antal pilotprojekt för att utveckla metoder och modeller för validering av utländsk yrkeskompetens på i första hand gymnasial nivå. Utredningen avlämnade sitt slutbetänkande . Regeringen bereder frågorna om validering och har för avsikt att presentera en proposition under /03. framhåller i motion 2001/02:Sf28 yrkande 4 att personer med framför allt utomnordisk utbildning och yrkeserfarenhet har svårt att få sin utbildning och sina erfarenheter "översatta" till svenska förhållanden. Det är inte sällan invandrade personer möts av en okunskap och en oförståelse för vilken kunskap de har inom sitt yrkesområde. Det handlar om såväl högutbildade akademiker som många andra med gedigna yrkeskunskaper. Dessa personer förlorar i yrkeskunnande genom att hamna utanför yrkeslivet då de, i stället för att arbeta, blir placerade i långdragna grundläggande kurser i svenska. menar i motion 2001/02:Sf32 yrkande 2 att det måste skapas möjligheter för personer med utbildning från andra länder att få sin utbildning värderad för att kunna börja arbeta eller komplettera sin utbildning i . Arbetssökande med reella kunskaper men utan formell utbildning har ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden vilket måste förändras. Regeringen bör återkomma med förslag på hur denna fråga skall lösas. menar i motion 2001/02:Sf27 yrkande 4 att en bidragande orsak till att människor med utländsk bakgrund har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden är att arbetsgivare kan tycka att det är svårt att översätta dessa gruppers kunskaper, både på gymnasial och eftergymnasial nivå. Det borde vara naturligt att rena yrkeskompetenser översätts så att eventuella kompletteringar kan göras. I de fall där utbildningsnivån är låg är det viktigt att insatser görs så snabbt som möjligt genom sfi-utbildningar. Genom att förändra det svenska valideringssystemet och se till att det finns kunskap om detta på både central och regional nivå kan insatser göras på ett tidigare stadium. Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning att ett väl fungerande system för validering av utbildning och andra kunskaper är viktigt dels för individen, dels för samhället. Validering av en nyanländ invandrares kunskaper, framför allt om den genomförs omgående, kan bidra till att den enskilde får ett arbete kort efter ankomsten till . Validering kan också på så sätt leda till att samhället bättre kan ta tillvara kunskaperna hos den som kommer till . Vad gäller validering av högskolestudier vill utskottet peka på den valideringsverksamhet som utförs av framför allt . Verket bedömer utländsk högre utbildning för yrkesverksamhet i samt forskarutbildning som leder till doktorsexamen. Valideringen är avsedd att vara en vägledning för arbetsgivare och för svenska universitet och högskolor. Valideringsverksamhet bedrivs också av , , , och . Validering av utländsk gymnasieutbildning görs av Verket för högskoleservice i samband med antagning till högskoleutbildning. Vad gäller validering av yrkeskunskaper noterar utskottet att regeringen har för avsikt att presentera en proposition under /03. Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. anser i motion 2001/02:Sf31 yrkande 15 att det finns ett kontinuerligt behov av kunskap om integrationsfrågor genom forskning, djupstudier och statistik. Det finns också behov av att ta del av den forskning och den diskussion om ett mångkulturellt samhälle som finns i många andra länder. Utskottet vill framhålla den mängd forskning som pågår inom området invandring och integration, bl.a. inom verksamhetsområdet för för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Andra finansiärer inom området är och . Inom området internationell migration och etniska relationer pågår projekt vid en rad högskolor och möjligheten att bedriva forskarutbildning inom området finns . Vidare tas en mängd statistik som rör dessa områden fram. Det ingår också i uppgifter att följa den aktuella forskningen i frågor som rör verkets arbetsområde. Utskottet vill också peka på den kunskapsbank som håller på att byggas upp inom ramen för arbetet med handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och etnisk diskriminering där en central del är uppbyggnaden av en nationell kunskapsbank med information om olika metoder för ett framgångsrikt arbete där även internationella erfarenhe ter ingår (jfr prop. 2001/02:1, utg. omr. 8, s. 22). I kunskapsbanken kommer såväl nationell som internationell forskning att redovisas. Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. menar i motion 2001/02:Sf31 yrkande 16 att det bör vara möjligt att erbjuda barn som gömmer sig för att undgå utvisning någon form av skolgång. Barn kan leva gömda i vilket innebär en påfrestning för dem. Möjligheten till skolgång skulle underlätta för deras psykiska hälsa och fortsatta utveckling, oavsett om de får stanna i eller inte. Utskottet har behandlat frågan om skolgång för gömda barn. I betänkandet Asylsökande barns skolgång m.m. (2001/02:UbU3) avstyrktes ett yrkande om en utredning om vilka möjligheter som kan finnas att erbjuda gömda barn skolgång. fattade beslut i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:11). I betänkandet menar utskottet att rätt till utbildning inte bör gälla barn som hålls gömda inför verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning. Utskottet har ingen annan uppfattning . Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. I motion 2001/02:Sf31 yrkande 28 fäster uppmärksamheten på att många ungdomar med invandrarbakgrund inte tillåts delta i skolans sexualundervisning för sina föräldrar. Hur denna kunskap skall komma dessa ungdomar till del måste lösas. menar att en möjlighet är att tillsammans med ungdomsmottagningarna och skolorna startar ett samarbete för att nå ungdomarna. En dialog bör även föras med invandrarföreningarna. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av en väl fungerande sexualundervisning i skolan. Det är viktigt att unga människor diskuterar och reflekterar över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. När det gäller frågan om undervisningen just för ungdomar med invandrarbakgrund menar utskottet att det är viktigt att de rättigheter som tillkommer elever i grund- och gymnasieskolan självfallet gäller för alla. således som självklart för utskottet att samtliga elever också bör delta i sexualundervisningen i skolan. Utskottet menar också att det är viktigt att lärarna informerar de föräldrar som motsätter sig att deras barn deltar i sexualundervisning om syftet med undervisningen och också så långt det är möjligt samverkar med föräldrarna när det gäller genomförandet av undervisningen. Utskottet anser att det ankommer på kommunen och skolan att besluta om hur undervisningen skall genomföras så att den når alla. Med hänvisning till ovanstående anser utskottet att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), () och (). av (), Per (), () och (). menar att måluppfyllelsen i integrationspolitiken, bl.a. vad gäller introduktionen för nyanlända flyktingar är alltför låg. Introduktionen är inte anpassad till individens bakgrund och förutsättningar.