yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Sammantaget före-slår vi för 2002-2004 utgiftsramar för utgiftsområde 3 som för vart och ett av åren är lägre än vad regeringen föreslagit. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi291 yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. Skattefrågor i budgetpropositionen - kd av () och (). Syftet med skatter är att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Kristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi. Förvaltar-skapstanken betonar människans personliga och gemensamma ansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer samt för den fysiska livsmiljön. Hederlighet och personligt ansvarstagande är viktiga fundament, som underlättar ekonomins funktionssätt genom att hålla nere transaktions-kostnaderna vid handel av varor och tjänster, som i sin tur leder till ökad effektivitet i ekonomin. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabila spelreg-ler. En fri marknadsekonomi garanterar inte en ekologiskt hållbar utveckling, utan måste styras av ett miljömässigt ansvarstagande, där ett skattesystem som tar ekologisk hänsyn är en viktig del. En fri marknadsekonomi kan av sig själv inte heller skapa en acceptabel inkomstfördelning och trygghet för alla. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar. Även här är skattesystemet ett viktigt instrument. En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. Därför föreslås en rad åtgärder på skatte-politikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. En rad inkomstskattesänkningar och andra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande genomförs. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten är kommunalskatten som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. föreslår en rad åtgärder för att skapa en bättre situation för förvärvsarbetande i . För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att grundavdraget höjs till . Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger grundavdraget. gäller samma grundavdrag även för pensionärer. Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdrag kan man tjäna innan man behöver betala kommunalskatt jämfört med de som regeringen föreslår. Kommunernas skatte-inkomster reduceras inte eftersom förslaget utformas lagtekniskt som en stat-lig skattereduktion. För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomstta-gare på för pensionsgrundande inkomster upp till 276 000. Reduktionen trappas därefter av och upphör vid . För det tredje föreslår vi ett generellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet mot-svarande av denna inkomst , och . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Regeringens modell med sänkta inkomstskatter för dem som betalar pensionsavgift är enligt vår mening felaktig. Pensionsavgiften på utgör en del av det nya pensionssystemet och ger något tillbaka för varje person som betalar den. Just pensionsavgiften är därmed en av de avgifter där det finns en tydlig koppling mellan det man som enskild individ betalar in och det man senare får ut. Vi anser att inkomstskattesänkningar bör vara mer generella och snarare rikta in sig på att "kompensera" alla inkomsttagare för det orimligt höga totala skattetryck som har. För det fjärde vill vi avskaffa regeringens värnskatt . Det är en viktig princip för att ingen skall behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en fram-tidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Avdragsrätten skall även gälla för den del av resan som görs till eventuell barnomsorg. Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Förslaget skall ses som ett stöd för perso-ner i glesbygd och andra som inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alter-nativ till bilen. Rätt till avdrag för alla typer av barnomsorg - såväl offentlig som privat - ökar familjernas valfrihet och ger utrymme för flexibla lösningar. Vi föreslår därför en rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Avdraget gäller för samtliga barnomsorgskostnader oavsett tillsynsform och får göras med maximalt per barn och år. Avdragsrätten kan utnyttjas under hela förskoleperioden. Även den familj som väljer annan barnomsorg än den kommunalt finansierade får en mycket långtgående valfrihet. Avdragsrätten minskar dessutom tröskeleffekterna vid övergång till förvärvsarbete genom att den faktiska kostnaden för barnomsorg sänks. En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbetskraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. I vårt alternativ ingår dessutom en skattereduktion på per barn . Skattereduktionen höjs ytterligare 2004 till . Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsför-måga, tvärtemot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bär-kraft. Detta gäller både småhusägare, bostadsrättsägare och hyresgäster. Den omräkning av taxeringsvärdena som skett slår mycket hårt mot en del bostadsområden. De nya taxeringsvärdena får dessutom till följd att arvs-skatten och förmögenhetsskatten ökar dramatiskt för många. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten för personer med låga inkomster som inte har råd att betala skatten. anser att systemet med statlig fastig-hetsskatt bör avvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Dessutom finansierar vi en fortsatt frysning av taxeringsvärdena nivå. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördel-ningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydlig-gjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmö-genhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsam-mans har en förmögenhet som överstiger skall förmögenhets-skatt betalas. Om ett sammanboende par utan barn har motsvarande förmö-genhet skall de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Äktenskapet straffbeskattas således i förhållande till ett samboförhållande. Vi vill börja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter vill vi avveckla förmögenhetsskatten så att den blir 2003 och 2004. De sänkta skatterna som vi föreslår gör att skattesystemets tyngdpunkt för-skjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter. Argumenten för en grön skatteväxling kan således tillämpas i ett sammanhang där skatter sänks. Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsätt-ningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kom-petens - två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat - skall flytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier skall avvecklas helt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. Avvecklingen bör ske stegvis med en halvering av fysiska personers utdelningsskatt och en helt slopad dubbelbeskattning 2004. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall fr.o.m. ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Skattereduktion skall medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Dieselskatten sänks till /liter och kväveskatten på handelsgödsel återförs till näringen. Även de mindre jordbrukens elkonsumtion skall beskattas som inom industrin. vill alltså ordna lika konkur-rensvillkor för alla jordbruk oavsett storlek. Inom EU diskuteras vid flera regeringskonferenser förutsättningarna för en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bl.a. för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimi-avgift på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljö-vänligare utveckling i . Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Undersökningar visar att alltfler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. måste regering och myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete och som inte på ett övermänskligt sätt utmanar medborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, är enkel, främjar en god ekonomisk utveckling samt en god hushåll-ning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenhe-ten till svartarbete minska. Vid sidan av skatteområdet har vi förslag om att arbetsgivaravgifterna skall sänkas på lönesummor . För egenföretagare utökas lönesumman till . föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks med 10 procentenhe-ter för samma lönesummor. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi273 yrkandena 1-8, Fi281, Fi297 yrkandena 2-16, 19-39, 41-43, 45 och 46, Fi298 yrkande 4 och Sk488 yrkandena 1 och 3-5. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi292 yrkande 8 och Fi297 yrkande 1. Vi räknar med att en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning ökar skatteintäkterna med och tillstyrker därför motion Fi297 yrkande 40. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anser att den svarta ekonomins utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin. Den svarta ekonomin minskar statens inkomster och medför att tilltron till skattesystemet minskar. Dessutom sned-vrids konkurrensen mellan företag, och affärsmoralen luckras upp. För att motverka denna utveckling vill vi att skattemyndigheterna skall få ökade resurser för att effektivisera skattekontrollen. RSV konstaterar i sitt budget-underlag att denna kontroll har luckor. Vi vill också öka Tullens resurser för att bekämpa illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och övriga skattepliktiga varor. Tullen behöver vidare mera resurser för ett ökat samarbete inom EU för att motverka smuggling och annan ekonomisk brottslighet. Som en effekt av våra förslag om resurser för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med och därefter med åtminstone . Sammantaget föreslår vi en höjning av utgiftsramen för 2002-2004 för utgiftsområdet i förhållande till propositionen med 120, 170 respektive . Med det anförda tillstyrker vi motion Fi292 yrkandena 9 och 10 i här berörda delar. Skattefrågor i budgetpropositionen - c av (). politik syftar till att låta människor växa som individer och göra det möjligt för var och en att förverkliga sina drömmar. Skattepolitiken utformas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att startas och växa och större ekonomiskt utrymme för landets familjer. Skattepolitiken inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem som ropar högst. Ett långsiktigt mål bör vara att skattetrycket och utgifternas andel av BNP skall ned till samma nivåer som jämförbara . Skattesänkningarna inriktas mot småföretagande och uthållig tillväxt, och låg- och medelinkomsttagare och boende prioriteras. Svensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt skall tas ut efter bärkraft och att det skall finnas en omfördelande funktion i skattesystemet. I praktiken fungerar dock inte skattesystemet tillfredsställande i detta avseende. I beskattas låginkomsttagare mycket hårt. Med nuvarande skatteregler börjar skatt tas ut redan fr.o.m. årsinkomster på , vilket inte motsvarar mer än . En jämförelse med grundavdragen i övriga EU-länder visar tydligt hur svenska låginkomsttagare beskattas mycket hårdare än i andra länder. Generellt kan sägas att i ett EU-perspektiv har höga skattesatser på arbetsinkomster och ett lågt grundavdrag. Snittet på grund-avdrag i EU ligger på ca . De samlade marginaleffekterna, den del av en ökad inkomst som faller bort i form av inkomstskatt, inkomstprövade bidrag och avgifter, är stora, oavsett om det handlar om att gå från bidrag till arbete eller om att arbeta mer. Det lönar sig ofta inte att arbeta mer. Detta gäller särskilt den som har en låg inkomst och flera barn i förskolan. För ensamföräldrar, samboende med låga inkomster, underhållsskyldiga och förtidspensionärer gör marginaleffekterna att man bara får behålla av en inkomstökning. Marginaleffekterna är alltså för dessa grupper. anser att behovet av att frigöra fler människor från bidragsbe-roende till arbete är stort. Behovet är stort dels för den enskilde individen som får en ökad självkänsla i att vara behövd och en större trygghet i att själv kunna råda över sin privatekonomi, dels för samhällsekonomin som kan fort-sätta att växa tack vare det ökade utbudet av arbetskraft. För att ge människor incitament att gå från bidrag till arbete anser att inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare måste sänkas. vill ersätta dagens lappande och lagande och specialdestinerade sänkningar med en inkomstskattereform som ger möjlighet för fler att leva på sin lön och som stimulerar arbete framför bidrag. Det förutsätter en tydlig premie för dem som tar sig från bidragsberoende till eget arbete, och det ger utrymme att minska bidragsberoendet för dem som redan är förvärvsarbetande. Reformen föreslås genomföras , då den skall gälla fullt ut. Ett första steg i inkomstskattereformen sker 2002 genom att grundavdraget höjs till och de negativa marginaleffekter som följer av nedtrapp-ningen i den s.k. LO-puckeln avskaffas. En höjning av grundavdraget är bättre än regeringens skattereduktion för delar av den allmänna pensions-avgiften dels för att grundavdraget ger en större skattesänkning för människor med låga inkomster, dels för att en grundavdragshöjning kommer alla till del, även pensionärer och studenter. Den nuvarande konstruktionen av grund-avdraget med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upp till årsinkomster på skapar förvisso en positiv marginaleffekt, men för t.ex. en deltidsarbetande undersköterska som vill öka sin arbetstid är nedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. En förvärvsrabatt på som ges enbart på inkomster från förvärvs-arbete eller företagande införs i syfte att stimulera arbete och företagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomster innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. Förvärvsrabatten skall fasas in av arbetsinkomsten upp till en årlig arbetsinkomst på , vilket ger en maximal rabatt på skatten om . Den maximala förvärvsrabatten ligger sedan kvar upp till en årlig arbets-inkomst på och trappas därefter ned av överstigande förvärvsinkomst . Däröver blir förvärvsrabatten . räknar med att kunna gå ytterligare ett steg i inkomstskattereformen och höja förvärvsrabatten till . ersätts grundavdraget med en rak skatterabatt på . Denna skatterabatt skall komma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning eller pension. Effek-ten av en rak skatterabatt på är ungefär lika stor som effekten av ett grundavdrag på för den person som bara betalar kommunalskatt. För den person som även betalar statlig inkomstskatt blir effekten dock en annan, eftersom skatterabatten inte minskar den beskattningsbara inkomsten och därmed statsskatten. Ett kraftigt höjt rakt grundavdrag blir därmed både dyrare och fördelningspolitiskt sämre än en rak skatterabatt. För den enskilde individen är det positivt att ersätta grundavdraget med en rak skatterabatt i och med att skattesystemet blir mer överskådligt. Alla skall enkelt kunna räkna ut sin skatt, vilket ger individen ett bättre grepp över privatekonomin. Föräldrar måste få känna trygghet i att vara välkomna på arbetsmarknaden. Det måste vara möjligt att förena förvärvsarbete med mer tid för barnen. Föräldrar skall inte pressas ekonomiskt att avstå från förvärvsarbete, varför barnomsorgskostnaderna bör vara avdragsgilla gentemot förvärvsinkomsten. Avdraget får göras mot kommunalskatten. Kommunerna ersätts för inkomst-bortfallet enligt finansieringsprincipen. För att få göra avdrag måste man kunna styrka sin barnomsorgskostnad. Det leder till att många av de föräldrar som är hänvisade till "svart" barnomsorg motiveras att redovisa barn-omsorgskostnaden. anser att avdragsrätten bör uppgå till per barn och år och införas . På många håll, främst i områden med stora avstånd, utgör resor till och från barnomsorg en betydande kostnad för många barnfamiljer. Liksom i fråga om kostnaden för barnomsorgen bör denna kostnad vara avdragsgill. Utöver avdragsrätten för barnomsorgskostnader är det nu tid att komplet-tera det generella stödet till familjer med en extra skattelättnad för barn-familjer. Detta bör ske genom ett första steg , då en skatterabatt på per barn och månad införs. bör denna barnrabatt öka både genom nya resurser och genom överföring av vissa resurser från barnbidrag till skattelättnader. Genom konstruktionen minskar rundgången av pengar i systemet, som incitamenten att öka den egna inkomsten för att kunna utnyttja barnrabatten fullt ut för hushåll med mycket små inkomster ökar. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilen minskas eller slopas helt. föreslår därför att en skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hus-hållstjänster som utförs i hemmet införs. Det innebär att skatten sänks för ett antal hushålls-tjänster där det är lätt att "göra det själv" och där någon vit marknad knappast förekommer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad, som målning, snickeriarbete och reparation av hushållsappa-rater. Skattereduktionen maximeras till per hushåll och år. Det inne-bär att hushållet kan köpa tjänster för och få skattereduktion för dessa. Reseavdraget höjdes 1997 . har emellertid kostnaderna framför allt för drivmedel ökat kraftigt. Därför är det nödvändigt att höja avdragsrätten för arbetsresor med bil ytterligare. anser att avdragsrätten bör höjas från dagens per mil till per mil. En höjd avdragsrätt gör att människor har en fortsatt möjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter där arbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdrag ökar även den regionala rörligheten på arbetsmarknaden och bidrar därmed till ett större arbetskraftsutbud även i mindre orter. Avdragsrätten bör inkludera resor till och från barnomsorg. Boendeskatterna måste sänkas. Utgångspunkten för förslag till skattesänkningar inom bostadsområdet är att människorna skall få lägre boendekostnader och att det skapas neutralitet mellan boendeformer. Efter en överenskommelse mellan och den socialdemokratiska rege-ringen beslutade om att "frysa" taxeringsvär-den i hela landet. Denna frysning upphörde att gälla . Efter det att regeringen hävdat att de förändrade taxeringsvärdena inte utgör ett problem, har man nu svängt och lägger fram förslag om succes-sivt genomslag för höjda taxeringsvärden, men tar inte tag i grundproblemet; att några få höga huspriser bidrar till att dra upp taxeringsvärdena för när-liggande fastigheter. Därigenom kommer de omotiverat stora ökningarna att förekomma också framgent, om än med en något mindre höjning . Regeringen kompenserar genom att sänka skattesatsen. Detta är en klen tröst för de människor vars boendekostnad kommer att öka dramatiskt som en följd av kraftigt höjda taxeringsvärden. Det är fortfarande det dåligt underbyggda förslaget till årlig justering av taxeringsvärdena för fastigheter som gäller. anser att det enda rimliga beslutet är att åter frysa taxeringsvär-dena nivå fram till nästa allmänna fastighetstaxering, som skall ske 2003. Denna återgång till taxeringsvärden bör ske retroaktivt . bör skattesatsen för småhus sänkas . I kombina-tion med frysta taxeringsvärden innebär det att alla småhusägare får sänkt fastighetsskatt. Vid nästa allmänna fastighetstaxering 2003 anser Center-partiet att taxeringsvärdena åter bör knytas till aktuella marknadsvärden genom beräkning av medianvärdet för omräkningstalen . bör fastighetsskatten omvandlas till en schablonintäkt som be-skattas som inkomst av kapital. skall denna beräknas som av taxeringsvärdet, vilket motsvarar en fastighetsbeskattning på av taxe-ringsvärdet. 2004 behålls taxeringsvärdena på samma nivå som 2003 och schablonintäkten beräknas som av taxeringsvärdet, vilket motsvarar en fastighetsbeskattning på av taxeringsvärdet. Begränsningsregeln som regeringen aviserar är utformad så att den personkrets som omfattas är den-samma som i förmögenhetsbeskattningens sambeskattning. anser att redan sambeskattning av förmögenheter är omodernt och ojämställt och avvisar därför med bestämdhet denna nya form av sambeskattning. Förmögenhetsbeskattningen är utsatt för en skarp kritik, och regeringen väljer nu att tillmötesgå en del av kritiken genom att höja fribeloppet till för ensamstående samt för sambeskattade.