yttr · GP05SoU3y · 2002-01-01 00:00:00 — Skatten på vin Till skatteutskottet har beslutat avge yttrande till skatteutskottet över regeringens proposition 2000/01:144 Skatten på vin jämte motion 2001/02:Sk3 (kd). I propositionen föreslår regeringen att skatten på vin med en alkoholhalt mellan 2,25 och 15 volymprocent sänks fr.o.m. . Förslaget innebär exempelvis att skatten på vin med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent sänks från per liter till per liter. Skatten på andra jästa drycker än vin eller öl (t.ex. cider) föreslås sänkas på samma sätt som skatten på vin, eftersom denna grupp av produkter enligt gällande EG-direktiv på alkoholskatteområdet skall beskattas på samma sätt som vin. görs en motsvarande justering av de skattebelopp som tas ut för de aktuella produkterna vid privat införsel från annat EU-land respektive import från tredje land. sänktes den svenska ölskatten på grund av problem med den betydande gränshandeln med danskt starköl, vilken enligt regeringens bedömning gjorde det nödvändigt att vidta motverkande åtgärder. Skattesänkningen medförde att öl kom att beskattas lägre än vin. överlämnade , i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget, en formell underrättelse till angående de svenska punktskatterna på öl och vin. Enligt kommissionens uppfattning överträdde , genom sitt sätt att beskatta öl lägre än vin, förbudet för medlemsstaterna i artikel 90 att indirekt genom beskattning missgynna varor från andra medlemsstater. Regeringen hävdade i svar till kommissionen bl.a. att en beskattning som relaterar till alkoholhalten i drycken, med hänsyn tagen till gällande minimi-skattekrav, inte kan anses innebära någon överträdelse av artikel 90. I svaret medgavs dock att det sedan ölskattesänkningen föreligger en viss skillnad mellan beskattningen av öl och vin, även räknat per volymprocent. Av alkoholpolitiska skäl har beskattningen av alkoholdrycker i varit starkt relaterad till alkoholstyrkan i drycken. En alkoholdryck med högre alkoholinnehåll har beskattats mer än en dryck med lägre alkoholinnehåll. När blev medlem i EU var skatten per volymprocent på öl med en alkoholhalt över 3,5 volymprocent och skatten per volymprocent på vin med en alkoholhalt på 11 volymprocent i det närmaste densamma. Så hade förhållandet varit även innan medlemskapet. Ölskattesänkningen 1997 ändrade denna relation. Regeringen fann att skäl förelåg att återställa den tidigare ordningen. I svaret till kommissionen förklarade sig regeringen därför vara beredd att överväga en sänkning av skatten på vin så att skatten per volymprocent på vin i den mest sålda kategorin överensstämmer med skatten per volymprocent på starköl. beslutade kommissionen att sända ett motiverat yttrande till i ärendet. Om en tillfredsställande ändring av de svenska skattebestämmelserna inte hade gjorts efter mottagandet av det motiverade yttrandet, kunde kommissionen överlämna ärendet till . För att undvika en domstolsprocess föreslår regeringen ovannämnda skattesänkningar. I propositionen anför regeringen att Systembolagets detaljhandelsmonopol är ett viktigt alkoholpolitiskt instrument för att även fortsättningsvis skall kunna ha en kontrollerad och ansvarsfull försäljning av alkohol. En sänkning av skatten på vin kan motverka att andra inköpsmönster permanentas och att en ökad illegal handel med vin etableras, anförs det. I en kommande situation då det råder fri införsel av alkoholdrycker kommer det att bli viktigare än någonsin att Systembolagets monopol finns kvar. Vid en samlad alkoholpolitisk bedömning framstår därför enligt regeringen en mindre sänkning av skatten på vin som acceptabel. Enligt propositionen har Alkoholinspektionen anfört att det i förslaget borde redovisas de alkoholpolitiska effekterna av en sänkning av vinskatten samt anges vilka försäljningsprognoser för vin som ligger bakom de ekonomiska beräkningarna. har fått i uppdrag att följa utvecklingen av alkoholkonsumtion och alkoholskador. Enligt regeringen bör institutet inom ramen för sitt uppdrag även beakta eventuella konsekvenser ur ett folkhälsoperspektiv av den föreslagna skatteändringen. I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1, utg.omr. 9, avsnitt 5.8.8) föreslår regeringen att ytterligare resurser tillförs arbetet mot alkoholens skadeverkningar. Resurserna avsätts inom ramen för arbetet med att förverkliga den befintliga nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). För genomförandet av handlingsplanen har avsatts . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ytterligare avsätts för stödjande insatser för barn till missbrukare och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer. Av dessa medel utbetalas och respektive 2003. Totalsumman blir därmed . I tilläggsbudgeten för (avsnitt 9.3.9) föreslår regeringen att anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder ökas med . Bakgrund och tidigare behandling godkände regeringens förslag till en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. Bakgrunden till handlingsplanen var att nivåerna för privat införsel av vin och starköl till från andra EU-länder hade ökat och beräknades att successivt komma att öka ytterligare fram då samma regler för införsel skall gälla i som i övriga EU-länder. Handlingsplanen, som skall gälla , syftar till att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsade alkoholskador efter de förändrade förutsättningar som föreligger. konstaterade (bet. 2000/01:SoU8 s. 16) bl.a. att EU-medlemskapet förändrat det som tidigare utgjorde viktiga delar av alkoholpolitiken och att den anpassning som måste göra inte är oproblematisk. Möjligheten att använda det s.k. prisinstrumentet för att påverka tillgången på alkohol försvagas. Höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka, liksom troligen också den illegala handeln och försäljningen av alkohol. Enligt utskottet fanns det anledning att hysa oro för att alkoholskadorna kommer att bli fler genom att totalkonsumtionen sannolikt kommer att öka . Utskottet ansåg att de negativa effekterna av anpassningen till EU:s regelsystem kraftfullt måste motverkas och ställde sig bakom förslaget till handlingsplan. vidhöll att den svenska alkoholpolitikens ambitionsnivå måste vara fortsatt hög. Det övergripande målet för den svenska alkoholpolitiken bör ligga fast, nämligen att politiken även fortsättningsvis skall syfta till att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Utskottet delade regeringens bedömning att målet bör nås genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen. Utskottet ansåg att insatser för barn och ungdom är särskilt viktiga. Utskottet konstaterade att möjligheterna att begränsa alkoholens tillgänglighet genom nationella åtgärder har minskat och att en förskjutning måste ske mot såväl lokala som internationella insatser för att minska alkoholskadorna. Handlingsplanen ger kommunerna en viktigare roll vad gäller att utveckla och samordna den lokala alkoholpreventionen. Utskottet såg positivt på att det lokala ansvaret i det alkoholförebyggande arbetet ökar Utskottet ansåg att förstärkta åtgärder behövs när det gäller särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgängligheten till och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. Utskottet ställde sig även bakom bedömningen att det internationella arbetet på alkoholområdet, främst inom EU och WHO, bör utvecklas och förstärkas. Utskottet framhöll särskilt vikten av medverkan i utarbetandet av en ny EU-strategi på alkoholområdet och påpekade att det inom EU nu finns ett större intresse för samarbete för att begränsa alkoholens skadeverkningar. har därför möjlighet att med andra medlemsländer utforma en effektiv social och ansvarsfull alkoholpolitik som gagnar folkhälsan inom unionen, anfördes det. Sammanfattningsvis godkände utskottet huvudinriktningen för alkoholpolitiken, nämligen att intensifiera det samordnade lokala arbetet i landets kommuner och att ytterligare förstärka arbetet på europeisk och internationell nivå. I betänkande 2000/01:SoU19 rörande vissa ändringar i alkohollagen vidhöll utskottet vad det anfört i betänkandet 2000/01:SoU8 om inriktningen på den svenska alkoholpolitiken (s. 13). Därutöver pekade utskottet på att regeringen särskilt lyft fram kampen mot den illegala alkoholhanteringen och att åtgärder vidtas bl.a. när det gäller alkoholsmuggling. Vidare framhöll utskottet bl.a. att kommittén för att genomföra alkoholhandlingsplanen ålagts att utföra en omfattande alkoholförebyggande verksamhet. I motion Sk3 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförs om avsaknaden av en långsiktig alkoholpolitisk strategi och målsättning (yrkande 1). Enligt motionärerna visar propositionen tydligt att regeringen återigen inte förmår att ta ett helhetsgrepp avseende alkoholpolitiken. Förslaget är ett i raden av stora alkoholpolitiska förändringar som har skett inom och utan någon synbart långsiktig strategi eller målsättning. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att inte överge WHO-målet om att minska alkoholkonsumtionen (yrkande 2). Målet får inte överges bara för att det inte uppnåtts , utan arbetet måste enligt motionärerna fortgå. måste även föra en restriktiv alkoholpolitik för att kunna sänka den totala alkoholkonsumtionen. Inriktningen bör vara dels att få storkonsumenter att minska sitt drickande, dels att förhindra att nya grupper hamnar i missbruk. Motionärerna anser det även angeläget att begränsa ungdomars umgänge med alkohol. I motionen yrkas även ett tillkännagivande om grunderna som den svenska alkoholpolitiken bör vila på (yrkande 3), nämligen attitydförändringar, begränsad tillgänglighet, försäljningsmonopol och en aktiv prispolitik. Vidare begärs att regeringen skall ges till känna vad i motio nen anförs om en långsiktig uppföljning av de alkoholpolitiska effekterna av skattesänkningen (yrkande 4). Motionärerna instämmer med Alkoholinspektionen om att regeringen i förslaget borde ha redovisat de alkoholpolitiska effekterna liksom vilka försäljningsprognoser för vin som ligger bakom de ekonomiska beräkningarna. Enligt motionärerna är det helt uppenbart att den isolerade effekten av en prissänkning på alkoholdrycker är att konsumtionen ökar. Motionärerna anser att regeringen borde ha beräknat eventuella konsekvenser ur ett folkhälsoperspektiv innan förslaget om skattesänkningen lades fram. Slutligen begär motionärerna ett tillkännagivande om att i EU-sammanhang i större utsträckning skall framföra folkhälsoargumentet (yrkande 5). ställer sig, utifrån sin utgångspunkt, bakom förslagen i propositionen. Såsom anförs i propositionen kan den föreslagna sänkningen av vinskatten hindra att andra inköpsmönster permanentas och att en ökad illegal handel med vin etableras. Internationaliseringen och det svenska EU-inträdet har ändrat förutsättningarna för att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkoholmissbrukets utbredning. Utskottet vill återigen framhålla vikten av en fortsatt hög ambitionsnivå inom den svenska alkoholpolitiken. Syftet bör även framöver vara att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen. En viktig del i detta arbete är de åtgärder som redan pågår inom ramen för den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. Utskottet utgår från att kraftfulla insatser kommer att göras på området, bl.a. särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser samt opinionsbildning och information. Utskottet ser mycket positivt på att ytterligare föreslås tillföras för genomförandet av planen. Utskottet återkommer till detta i samband med budgetbehandlingen . vill slutligen betona att det är angeläget att , inom ramen för sitt uppdrag att följa utvecklingen av alkoholkonsumtion och alkoholskador, beaktar de eventuella effekter som skattesänkningen får ur ett folkhälsoperspektiv. Motion Sk3 (kd) får anses vara i allt väsentligt tillgodosedd med vad som anförts och bör därför avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), () och (). Inriktningen av alkoholpolitiken m.m. och (båda kd) anför: Enligt vår mening visar förslagen i propositionen tydligt att regeringen återigen inte förmått att ta ett helhetsgrepp avseende alkoholpolitiken. Förslaget är ett i raden av stora alkoholpolitiska förändringar som har skett inom och utan någon synbart långsiktig strategi eller målsättning. Genom denna ostrukturerade anpassningspolitik på alkoholområdet riskerar regeringen att förlora greppet om den svenska alkoholpolitiken i dess helhet. Vidare vill vi framhålla att i större utsträckning måste framföra folkhälsoargumentet i EU-sammanhang. Detta är angeläget för att inte de viktiga alkoholpolitiska grundpelarna skall gå förlorade. Vad här anförts med anledning av motion Sk3 (kd) yrkandena 1 och 5 bör ges regeringen till känna. Inriktningen av alkoholpolitiken m.m. , , och (alla m) anför: Vi har länge hävdat att det föreligger nya förutsättningar för alkoholpolitiken till följd av förändringarna i samhället. Inte minst är det nödvändigt att respektera dessa nya förutsättningar i kampen mot den kriminella alkoholhantering som har kunnat växa upp, närd av den gamla alkoholpolitiken med dess höga skatter på alkohol och begränsade tillgänglighet. Enligt vår mening ligger det verkliga hotet mot folkhälsan i att alltfler köper smuggelsprit och hembränt. Den växande svarta marknaden gör att exempelvis ålderskontrollen på Systembolaget och på restaurangerna blir meningslös. De höga alkoholskatterna hindrar inte heller den som köper svartsprit utan ökar bara lönsamheten för alla parter på den svarta marknaden och uppmuntrar därigenom till ytterligare olagliga affärer. Vi anser därför att det finns alkoholpolitiska skäl att ytterligare sänka skatten, som också framhålls i motion 2001/02:Sk1 (m).