yttr · GP05UU2y · 2002-01-01 00:00:00 — har vid sammanträde beslutat bereda utrikesutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 2001/02:1 Utgiftsområde 1 . Genom kompletterande beslut har därutöver berett utrikesutskottet möjlighet att även yttra sig över motioner rörande Utgiftsområde 1 i de delar som berör utrikesutskottets beredningsområde. väljer att i det följande lämna synpunkter på anslaget 90:5 , m.m. inom utgiftsområde 1 samt på motionerna 2001/02:K234 (kd), 2001/02:K241 (m), 2001/02:K242 (m), 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) yrkandena 2 och 3, 2001/02:K395 (fp) (delvis), 2001/02:K403 (m) yrkandena 1-6, 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 24, 2001/02:U344 (m), 2001/02:U351 (kd) yrkandena 8-12, 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 30 och 2001/02:MJ523 (kd) yrkande 15, allt i de delar som rör utrikesförvaltningen. Därutöver överlämnar utrikesutskottet, under förutsättning av medgivande, med detta yttrande motionerna 2001/02:U344 (m), 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 30 och 2001/02:MJ523 (kd) yrkande 15. Med anledning av förslag i den ekonomiska vårpropositionen godkände att man flyttar de delar av utgiftsområde 5 som rör utrikesförvaltningen till utgiftsområde 1, anslaget 90:5 m.m. (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288). kommer till följd av detta beslut och därmed sammanhängande ändring i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273-276) att behandla de frågor som rör utrikesförvaltningen i form av ett yttrande till , som bereder ärenden rörande utgiftsområde 1. När det gäller insatserna inom politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik redovisas de såsom tidigare inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som bereds av utrikesutskottet. Som framgår av propositionen finansierar anslaget 90:5 m.m. även förvaltningskostnaderna för och de 104 utlandsmyndigheterna samt de drygt 400 honorärkonsulaten. I propositionen anförs att och har bedrivit skilda men parallella processer för verksamhetsplaneringen. Inför sammanslagningen av förvaltningsanslagen har en översyn av de båda processerna resulterat i en ny gemensam verksamhetsplanering för hela . Enligt propositionen kommer fyra utlandsmyndigheter att avvecklas , nämligen ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen. Den sistnämnda ersätts med en Stockholmsbaserad ambassadör. Ambassaden i flyttas till . Avsikten är att senare upprätta ett generalkonsulat i . Generalkonsulatet i bibehålls och förstärks med ett center, finansierat delvis av biståndsmedel, för att främja kontakterna mellan och . Ambassaderna i , , , och koncentrerar i fortsättningen sin verksamhet till främst biståndsfrågor, vilket medför att Sida i ökad omfattning kommer att stå för driftskostnaderna. Vidare reduceras antalet utsända tjänstemän vid ett femtontal utlandsmyndigheter. Utgående från övergripande budgetförslag föreslås i kommittémotion 2001/02:U344 (m) att till utgiftsområde 1 anslaget för för anvisar mer än regeringen även om inte beslutar att återföra anslagen för till utgiftsområde 5 Internationell samverkan. I motion 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) begärs att resurser avsätts som möjliggör fortsatt diplomatisk närvaro i , , och vid Heliga Stolen (yrkande 2). yrkar i sin partimotion 2001/02:Fi294 (fp) att inom anslaget 90:5 m.m. inom utgiftsområde 1 avsätts för bibehållande av ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen (yrkande 24). Även i kommittémotion 2001/02:K395 (fp) (delvis) begärs att behåller ambassaderna i , och samt vid Heliga Stolen. Förslaget ges finansiering genom omfördelning inom utgiftsområde 1. I den del som rör anslagsrelaterade frågor får utskottet inledningsvis anföra följande. Den nya ordningen, där utrikesförvaltningen nu i budgethänseende integrerats med , försvårar för utrikesutskottet att göra en adekvat bedömning av resurstilldelningen. Möjligheten att utifrån uppgifterna i årets budgetproposition jämföra med tidigare års anslagna resurser respektive utfall är begränsade genom att utrikesförvaltningens anslag bytt utgiftsområde. Inte minst är det oklart hur stor del av anslaget 90:5 som går till utrikesförvaltningen, eftersom det anges olika belopp för detta i olika delar av presentationen. Utskottet har underhand inhämtat att den ram man arbetar efter i planeringen budget är ca . Därutöver tillkommer att utrikesförvaltningen efter ännu ej avslutad förhandling skall få disponera viss del av de som tilldelats. Utskottet noterar att utfallet för utrikesförvaltningen uppgick till 1 och att prognosen för utfallet är . En förutsättning för budgetarbete i här aktuell del är att det framgent tydligt framgår vilka resurser inom anslaget 90:5 som avsätts för utrikesförvaltningen och vilket utfallet blir. Utskottet förutsätter att så blir fallet. Utskottet vill därutöver anföra följande. Det statsfinansiella läget har medfört krav på prioriteringar och omfördelning av resurser inom utrikesförvaltningen. Till följd härav har beslut fattats bl.a. om nedläggning av ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen. Enligt vad utskottet erfarit är det aktuellt med ytterligare besparingsåtgärder, främst av administrativ karaktär, för att inom anvisade ramar möta de krav verksamheten ställer. Såvitt utskottet kan bedöma saknas förutsättningar för att tillföra de medel till utgiftsområde 1 som skulle krävas för att möjliggöra diplomatisk närvaro i form av ambassader i , , och vid Heliga Stolen. Enligt utskottets mening ankommer det ej på utskottet att pröva möjligheten av omfördelning av medel inom utgiftsområde 1 till uppnående av de syften motionärerna eftersträvar. Under givna förutsättningar anser utskottet att motionerna 2001/02:U344 (m), 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) yrkande 2, 2001/02:Fi294 (fp) yrkande 24 och 2001/02:K395 (fp) (delvis) bör avstyrkas. Principer för representation utomlands, dess organisation, m.m. I flerpartimotionen 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) framhålls att en översyn bör göras av vilka principer som skall gälla för den svenska utrikesrepresentationen (yrkande 3). I den enskilda motionen 2001/02:K241 (m) begärs en större delaktighet från sida i beslut rörande upprättande respektive nedläggning av Detta kan, enligt motionären, ske genom att synpunkter efterfrågas på ett tidigt stadium under beslutsprocessen men också genom att i form av anslagsvillkor anger vilka ambassader som skall finnas. Utskottet behandlade i sitt betänkande 1997/98:UU23 frågan om upprättande och nedläggning av utlandsmyndigheter och anförde därvid bl.a. följande: tillämpas en ordning där regeringen i budgetpropositionen, under utgiftsområde 5 och internationell samverkan, redogör för de överväganden som varit styrande i regeringens beslut beträffande upprättande och nedläggning av utlandsmyndigheter. Utskottet har funnit denna ordning, med en detaljerad och utförlig diskussion kring dessa frågor, tillfredsställande. Utskottet har kunnat konstatera (bet. 1996/97:UU1) att nedläggning av myndigheter har föregåtts av en mycket noggrann prövning inom , med deltagande av samtliga berörda avdelningar. I detta sammanhang har olika intressen och prioriteringar vägts mot varandra. Mot bakgrund av de återkommande föredragningar som representanter för departementet håller för utskottet har utskottet inte haft några principiella invändningar mot att regeringen tillerkänts beslutsrätt i dessa frågor. Utskottet har därför inte sett anledning att utnyttja de möjligheter som tillkommer som ett utflöde av finansmakten, dvs. att genom anslagsvillkor knutna till budgetbeslutet, föreskriva hur närmare bör vara representerat utomlands. Med beaktande av den ökande internationaliseringen och de allt snabbare omvärldsförändringarna förefaller det dock utskottet rimligt att informeras tidigare, inom ramen för den nuvarande beslutsprocessen. Genom att synpunkter efterfrågas på ett tidigt stadium skulle man kunna uppnå att beslut i dessa svåra avvägningsfrågor kom att vila på största möjliga politiska majoritet. Utskottet utgår ifrån att så kommer att ske. Utskottet ser dock inte anledning att närmare föreskriva hur detta ska ske, utan förutsätter att regeringen finner det möjligt att innan beslut fattas i dessa frågor, inom ramen för budgetprocessens olika steg, närmare konsultera utskottet och om beslutsförutsättningarna. I enlighet med utskottets sålunda framförda synpunkter begärde utskottet under /01, mot bakgrund av då aktuella nedläggningsbeslut, konsultationer med företrädare för om de övergripande principerna för var bör vara representerat utomlands. Vid konsultationerna kunde enighet uppnås kring vilka principer som bör gälla, men däremot förekom olika uppfattningar om deras tillämpning. Utskottet har inhämtat att , som följd av framförda synpunkter från flera riksdagspartier, har uppdragit åt Statskontoret att göra en mera ingående utredning om hur de övergripande principerna skall kunna tillämpas. Uppdraget skall redovisas . Enligt utskottets mening bör samrådsförfarandet med återupptas när resultatet av Statskontorets utredning föreligger. Enligt utskottets uppfattning kan motionerna 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) yrkande 3 och 2001/02:K241 (m) besvaras med vad som ovan anförts. bör, enligt den enskilda motionen 2001/02:K242 (m), ta initiativ inom ramen för det europeiska samarbetet och verka för att samtliga EU-stater avskaffar systemet med att ha ambassadörer hos varandra. pekar i kommittémotionen 2001/02:U351 (kd) på möjligheten till ökad samverkan med EU:s utrikesrepresentation (yrkande 12). Utskottet ser positivt på det faktum att det sker ett nära samarbete mellan EU-ländernas ambassader och kommissionens kontor i framför allt länder utanför EU-området, vilket bidrar till bättre informationsutbyte och ger större möjlighet att uppnå koordinerade insatser. Ambassaden för den stat som för tillfället är ordförande i spelar därvid en särskilt central roll. Ökat samarbete kan också underlättas genom samlokalisering av kanslier, vilket enligt utskottets information är en fråga som fortlöpande diskuteras inom ramen för EU-samarbetet. Även inom EU fyller ambassaderna fortsatt en viktig funktion, vilket bl.a. framgår av den höga efterfrågan som ställs på ambassadernas verksamhet. Även här sker samordning och samarbete med andra EU-länders ambassader och kommissionens representationskontor i respektive stationeringsland. Nyttan av dessa kontakter är enligt utskottets mening stor och underlättar de svenska utlandsmyndigheternas arbete. I övrigt måste hänsyn tas till det faktum att en stor del av ambassadens verksamhet är av bilateral natur och sådan att man svårligen kan överlåta åt ett annat lands representant att utföra sysslorna. För del gäller det exempelvis främjande av svensk export och kultur, turistinformation, service och programläggning åt större tillresta svenska delegationer från såväl offentlig som privat sektor, bilaterala tvistefrågor, m.m. Enligt utskottets uppfattning kan motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 12 besvaras med det anförda. Motion 2001/02:K242 (m) bör enligt utskottets mening avstyrkas. I motion 2001/02:U351 (kd) uppmanas regeringen att utreda hur svenska handelsfrämjande organ kan integreras med vissa av ambassader i utlandet (yrkande 10). Inledningsvis kan utskottet konstatera att det är en angelägen uppgift för hela den svenska utrikesrepresentationen att främja svensk export. Den handels- och exportfrämjande verksamheten inom utrikesförvaltningen utförs redan i nära samarbete med andra organ inom detta område, t.ex. exportråd. får, med författningsstöd, även planera och leda exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen. Utlandsmyndigheterna samarbetar ofta med handelssekreterare eller annan organisation som stöds av för att gemensamt ge service och förbättra förutsättningarna för svenskt näringsliv. Huvudansvaret för det operativa exportfrämjandet ligger ofta på handelskontoret, medan beskickningen har det övergripande ansvaret för Sverigefrämjande aktiviteter. Möjligheterna för kontaktskapande och informationsförmedling tas till vara i detta ömsesidiga samarbete. I de länder där det inte finns handelskontor eller liknande organ har ambassaderna huvudansvar för att främja svensk export. Det förekommer även att Exportrå det finansierar personal på svenska ambassader, för att komplettera de resurser som satsas på exportfrämjande. Enligt utskottets mening kan motion 2001/02:U351 (kd), yrkande 10 besvaras med det anförda. I samma motion, yrkande 11, föreslås att regeringen bör utreda om fler s.k. nordiska ambassader med vissa gemensamma servicefunktioner kan upprättas eller samordnas. Det exempel som motionärerna anger, anläggningen i , är en samlokalisering av de fem nordiska ambassaderna i en gemensam byggnad. Projektet blev möjligt genom att värdlandet flyttade huvudstaden från till , varvid samtliga nordiska länder ställdes inför problemet att finna nya ambassadlokaler. Enligt utskottets bedömning får förutsättningarna i det enskilda fallet avgöra om en samlokalisering anses lämplig och kostnadseffektiv. sker samlokalisering med ett eller flera andra nordiska länder på ett antal orter, exempelvis , , , , , , och . Även nordiska konsulat samarbetar i många fall nära i konsulära och administrativa frågor och utnyttjar ibland samma lokaler. Utskottet ser positivt på detta och anser att möjligheten till samlokalisering med andra nordiska länder bör beaktas och utnyttjas när lämpligt tillfälle uppstår. Med vad ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 11 kan besvaras. föreslår i kommittémotionen 2001/02:U351 (kd) ett antal åtgärder som rör representation i utlandet. Bl.a. framhålls att man bör utreda möjligheterna att placera MR-attachéer vid de utlandsmyndigheter där bevakningen av MR-frågorna är av speciell betydelse (yrkande 8). Utskottet kan inledningsvis konstatera att frågor kring de mänskliga rättigheterna lyfts fram av i ett stort antal sammanhang, inte minst inom ramen för de bilaterala relationerna, där ambassaderna för fram den ståndpunkter. Ambassaderna svarar för kontinuerlig bevakning i frågor som rör mänskliga rättigheter och ombeds inkomma med en större rapport som skildrar MR-situationen i respektive stationeringsland. I de länder där MR-situationen är särskilt svår ges dessa frågor vanligtvis högre prioritet, vilket styrs genom utlandsmyndighetens verksamhetsplanering. Den utsände tjänsteman som ansvarar för MR-bevakning får stöd och instruktioner från , mänskliga rättigheter och traktaträtt. Utskottet kan således konstatera att svenska utlandsmyndigheter bevakar MR-frågorna och att rapporteringen härom är omfattande. Med vad ovan anförts avstyrker utskottet motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 8. I samma motion, 2001/02:U351 (kd), framhålls även möjligheten att placera miljöattachéer vid de utlandsmyndigheter där miljöfrågorna är av speciell betydelse (yrkande 9). I motioner 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 30 och 2001/02:MJ523 (kd) yrkande 15 betonas också vikten av skoglig kompetens och resurser vid svenska beskickningar utomlands. Utskottet konstaterar att utrikesförvaltningens verksamhet på miljöområdet är omfattande och att miljöfrågorna spelar en framträdande roll i bl.a. EU-samarbetet. Utskottet har inhämtat att flera ambassader i , och har utsänd personal med särskilt ansvar för miljö- och naturbruk. Även de svenska biståndsinsatserna syftar till en hållbar utveckling, och svenska beskickningar deltar aktivt i marknadsföring av svensk miljöteknik. I sammanhanget finns också skäl att uppmärksamma de omvärldsanalyser som gjorts och den verksamhet som över åren bedrivits på området av , vars verksamhet, inklusive den egna kontoren i , och , har integrerats in i den nya statliga myndigheten (). Utskottet kan därför konstatera att det som motionärerna efterfrågar redan görs, om än i andra organisatoriska former än vad som föreslås i motionen. Enligt utskottets uppfattning kan motionerna 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 30 och 2001/02:MJ523 (kd) yrkande 15 besvaras med det anförda. Motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 9 bör enligt utskottets mening avstyrkas. De ekonomiska förhållandena för medföljare till UD-anställda i utrikestjänst tas upp i den enskilda motionen 2001/02:K234 (kd), vari begärs åtgärder så att ställningen för denna grupp förstärks i olika avseenden, bl.a. när det gäller pensionsvillkor. Motionären pekar också på den otrygghet det innebär, t.ex. i samband med skilsmässa, att vara ekonomiskt beroende av en annan person. Också i den enskilda motionen 2001/02:K403 (m) framförs förslag rörande villkoren för medföljare inom utrikesförvaltningen. I yrkande 6 framhålls att det krävs samlade åtgärder för att förbättra villkoren för medföljare inom utrikesförvaltningen. Samma motion, 2001/02:K403 (m), går även in på enskilda aspekter beträffande medföljarnas situation. Sålunda föreslås i yrkande 1 att regeringen verkar för att antalet bilaterala avtal om arbetstillstånd för UD-medföljare utökas. I yrkande 2 begärs att regeringen verkar för en ökad jämställdhet i arbetet för bättre villkor för UD-medföljare. Motionären begär i yrkande 3 att UD-medföljare skall få rätt att kvarstå i det s.k. SGI-systemet . I yrkande 4 krävs att UD-medföljare skall få rätt att kvarstå i a-kassan under hela den tid som respektive make eller motsvarande tjänstgör utomlands. I yrkande 5 föreslås att de medföljande barnen bör likställas med andra svenska ungdomar när det gäller socialt skyddsnät, högre utbildning, körkort, ID-handlingar m.m. Utskottet kan inledningsvis konstatera att de medföljandes situation ur flera perspektiv är problematisk och följer därför de ansträngningar som görs för att förbättra förhållandena. Utskottet har från men även från annat håll fått information som bekräftar de svårigheter som råder för denna grupp. Utskottet har noterat att pensionsfrågan är en av de viktigaste och svåraste medföljarfrågorna. betalar en pensionspremie till medföljarna varje utlandsmånad som en kompensation för lågt pensionsutfall. Pensionskompensationen är dock inte heltäckande utan måste vanligtvis kompletteras med privata försäkringar. För att hjälpa medföljarna att förbli attraktiva på arbetsmarknaden lämnas bidrag till kompetensutveckling och därutöver anordnas bl.a. seminarier för medföljare. Ett informellt medföljarnätverk, Utrikes Marknadstjänster, UDM, har startats för att ytterligare förbättra arbetsmöjligheterna för medföljare. har en tjänsteman som samordnar de frågor som rör medföljargruppen, i nära samarbete med medföljarföreningen, SAK och även på utlandsmyndigheterna finns kontaktpersoner för medföljarfrågor. Beträffande arbetstillstånd för medföljare kan utskottet konstatera att ingått bilaterala avtal om arbetstillstånd för medföljare till tjänstemän vid diplomatisk beskickning, konsulat eller vid internationell organisation med , , och . Svenska medborgare har dessutom rätt att arbeta i EU-länderna samt, genom , i , och . Uppgifter från bekräftar att departementet aktivt arbetar för att få fram ytterligare bilaterala avtal, bl.a. med , som förbättrar medföljarnas möjligheter att ta anställning i stationeringslandet. Även avseende jämställdhetshänsyn i medföljarfrågor har departementet uppmärksammat de problem som föreligger. Statistik visar att av de kvinnliga tjänstemännen åtföljs av medföljare medan motsvarande siffra för manliga tjänstemän är . Utskottet har erfarit att departementet mot bakgrund av dessa siffror internt avser att utreda de orsaker som ligger till grund, i syfte att vidta lämpliga åtgärder. I fråga om medföljares sjukpenninggrundande inkomst noterar utskottet att instämmer med motionärerna i att de medföljandes ekonomiska trygghet skulle förbättras avsevärt om de finge stå kvar i det s.k. SGI-systemet, utomlands. Avseende arbetslöshetsförsäkring för UD-medföljare, har utskottet inhämtat följande information och förtydligande. Bestämmelsen i arbetslöshetsförsäkringslagen (16§ p. 7) innebär bl.a. att den tid då den medföljande UD-maken varit bosatt utomlands skall betraktas som överhoppningsbar under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Enligt SFS 2000:1460 17 § a, som gäller fr.o.m. , får emellertid den överhoppningsbara tiden bara omfatta i sträck. ser tidsbegränsningen som ett problem mot bakgrund av att departementet av bl.a. besparingsskäl förlängt stationeringsperioderna till att vara upp till . vissa medföljare kommer att vara utomlands i åtta till i sträck, varvid de förlorar sin möjlighet till a-kassa vid återkomsten till . Även i fråga om de medföljande barnens situation och rättigheter tillstår att det förekommer flera problem, som man i samarbete med andra ansvariga myndigheter försöker åtgärda. De problem rörande de medföljandes situation som tas upp i motionerna är angelägna inte minst med tanke på de berörda, men också från mera allmänna utgångspunkter eftersom de långsiktigt har betydelse för utrikesförvaltningens personalförsörjning och därmed för hur kommer att representeras och uppfattas i utlandet. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att och andra berörda myndigheter fortsätter sina ansträngningar att finna lösningar till de problem som drabbar medföljare inklusive barn. Utskottet avser även fortsättningsvis, bl.a. inom ramen för sin verksamhet med uppföljning och utvärdering, att följa utvecklingen i dessa frågor. Utskottet vill i denna del avslutningsvis påpeka, att även om motionerna fokuserar på förhållandena för diplomatisk personal är det angeläget att motsvarande problem också uppmärksammas vad avser andra kategorier utsänd personal. Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna 2001/02:K234 (kd) och 2001/02:K403 (m), yrkandena 1-6 kan besvaras. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Medel för bibehållande av vissa utlandsmyndigheter , , , , (alla m), , (båda kd), () och () anför: behöver mer än någonsin den möjlighet till dialog och kontaktytor som utlandsmyndigheter innebär i en alltmer globaliserad värld. bör därför vara representerat i länder som är av central betydelse för svenska utrikes- eller säkerhetspolitiska intressen, som är viktiga för svenskt näringsliv, som är partner i utvecklingssamarbetet eller som är av stor regional betydelse. Under det svenska EU-ordförandeskapet fattade regeringen beslut om att lägga ned ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen. Det vore olyckligt om på detta sätt begränsar sina kontaktytor mot omvärlden. Mot denna bakgrund anser utskottet att tillräckliga resurser bör avsättas för att möjliggöra fortsatt diplomatisk närvaro i , , och vid Heliga Stolen. Detta bör med bifall till motion 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) yrkande 2 ges regeringen till känna. , , , (alla m), , (båda kd), () och () anför: har ökade förpliktelser i , men detta innebär inte att svenska åtaganden i , , och minskar. Tvärtom behöver mer än någonsin den möjlighet till dialog och kontaktytor som en utlandsmyndighet innebär i en alltmer globaliserad värld. utlovade att genomföra en översyn i samråd med om vilka principer som skall gälla för utrikesrepresentationen. En sådan översyn skulle äga rum innan det blev aktuellt att fatta beslut om eventuella ambassadnedläggningar. Trots detta löfte fattade regeringen under det svenska EU-ordförandeskapet beslut om att stänga utlandsmyndigheterna i , , och . Detta beslut fattades av budgetskäl och utan att en noggrann prövning gjorts i samråd med och andra berörda. Det är viktigt att är representerat i länder som är av central betydelse för svenska utrikespolitiska intressen. Regeringen bör nu genomföra en grundlig utredning om vilka principer som skall gälla för den svenska utrikesrepresentationen samt tillämpningen av dessa och återkomma till för överläggningar om och fastställande av principerna. Med tillstyrkande av motion 2001/02:K302 (m, kd, c, fp) yrkande 3 anser utskottet att det ovan anförda bör ges regeringen till känna. och (båda kd) anför: Det är av största vikt att främjandet av de mänskliga rättigheterna genomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten.