yttr · GP05SkU4y · 2002-01-01 00:00:00 — För att öka tillgången bör det införas ett avdrag för dem som satsar riskkapital i företag. För att öka incitamenten att spara bör en större avsättning till pensionsspar-ande göras avdragsgill. Ett ökat eget pensionssparande ökar också tryggheten inför ålderdomen. Det bör vidare utredas hur reavinstskatten på värdepapper kan uppskjutas om man gör omplaceringar mellan olika fonder eller värde-papper. Inriktningen bör vara att skatten betalas först vid realisering av kapi-talet. Den svenska beskattningen av jordbrukets produktionsmedel är även den extremt hög. Eftersom livsmedelspolitiken är densamma i hela EU framstår den svenska skattebelastningen här i sin klaraste dager. Vi vill sänka beskatt-ningen av diesel till samma nivå som våra främsta konkurrentländer har och slopa beskattningen på växtnäring. Energibeskattningen är krånglig och ogenomtänkt. Enligt vår mening skall miljöskatter tas ut i produktionsledet medan energiskatter skall tas ut i kon-sumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olika ener-giproducenter och mellan olika bränslen. Den extra energiskatt som tas ut på el producerad i kärnkraftverk strider mot denna princip och bör sänkas med per kWh och tas bort. För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gäller för resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn på dagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i man befinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Hög bränslebeskatt-ning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet för umgänge med familj och vänner krymper. Skatten på såväl bensin som diesel bör sänkas. Bensin och diesel skall inte kosta mer i än vad det kostar genom-snittligt i . Det avdrag som får göras för resor till och från arbetet täcker inte kostnaderna för bilresor. Allteftersom bränslepriset ökar har värdet av avdraget urholkats. Det ger heller inte en rimlig möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Avdraget bör därför höjas till per mil. När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är det viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. I har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av de höga skatterna. Vi vill börja en anpassning till danska alkoholskatter . Skatt på annonser och reklam är inte konkurrensneutral och bör avskaffas . Vi föreslår att ställer sig bakom den inriktning av skattepolitiken som redovisas i motion Fi36 av m.fl. (m). Skattepolitikens inriktning - kd () och () anför: Vi ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Många lågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan "stå med mössan i hand" på social-kontoret för att få tillbaka pengar. Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande för att bryta det bidragsbero-ende som alltför många människor har fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. Utgångspunkten för den skattereform vi anser att behöver är att medborgarna själva får en ökad beslutanderätt över sina inkomster. Sedan bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av offentliga skatte- och bidragsregler. Det första handlar alltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. En alltför stor del av vår tillvaro bestäms genom politiska beslut. Insikten har funnits länge om att skattesystemet tillsammans med behovs-prövade bidrag och inkomstprövade avgifter skapar orimliga marginaleffekter för stora grupper. Det vill säga att stor del av en inkomstökning går bort i form av ökad skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. Likaså är insikten tämligen utbredd om att höga marginalskatter, eller höga kombinerade margi-naleffekter, är skadligt för samhällsekonomin. Med samlade marginaleffekter på uppåt, och i vissa fall över, finns det inga privatekonomiska skäl att öka sin arbetsinsats, åtminstone inte på kort sikt. Omvänt betyder höga mar-ginaleffekter att personer med låga inkomster som arbetar heltid faktiskt kan tjäna på att arbeta mindre. bör ta ett helhetsgrepp över både de höga genomsnittsskatterna och de höga samlade marginaleffekterna. I vår inkomstskattereform ingår därför ett antal förslag där målet är att reducera de samlade marginaleffek-terna för stora grupper, vid förvärvsarbete, ändrad förvärvsfrekvens, eller vid köp av tjänster med redan skattade pengar. Vidare bryts rundgången med låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året som de betalar ansenliga belopp i skatt under andra delar. Inkomst-tagare får behålla en större del av sin egen lön och får därmed möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att grundavdraget höjs till . Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skatte-sänkning med ca , eller . Grund-avdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger det av föreslagna grundavdraget. Kommunernas skattein-komster reduceras inte eftersom förslaget lagtekniskt bör utformas som en statlig skattereduktion. För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomstta-gare på totalt per person och år på pensionsgrundande förvärvs-inkomster (). Till skillnad från den särskilda skatte-reduktion som finns föreslår vi full reduktion för personer med inkomster och en avtrappning så att reduktionen upp-hör vid inkomster på . För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag om kompensa-tion för pensionsavgiften, ett generellt statligt förvärvsavdrag, beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksam-het motsvarande av denna inkomst , och inriktningsvis . Vid en månadslön på innebär det en skattesänkning med ca . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Målet bör vara ett avdrag på av inkomsten som då alltså reduce-rar marginaleffekten med . För det fjärde vill vi avskaffa regeringens värnskatt. Den är ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 1990-1991 om att ingen skall betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemo-kraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbets-kraft anlitas med redan skattade pengar. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade köp av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privat-ekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster både vitt och lagligt. Vår kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmed kunna moraliskt och politiskt legitimeras. Fastighetsskatten är genom sin konstruk-tion i konflikt med såväl äganderätten som den social- och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Den nuva-rande konstruktionen är också svårmotiverad även om man accepterar det s.k. kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta boende både som kapital och konsumtion finns inte. Vi föreslår därför att den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhus och bostadshyreshus, kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från . För de kommersiella lokalerna och industri-enheterna avses reformen vara ekonomiskt neutral. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. För hyreshus-enheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommu-nala intäkter i dagens system. De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara förbättras dels genom en successivt höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom en avdrags-rätt för sparande på individuella utbildningskonton. Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . I vår familjepolitik ingår vidare en statlig skattereduktion för varje barn . föreslås denna uppgå till per barn och månad. Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik för sunda statsfinanser i kombination med struktu-rella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar de segli-vade bromsmekanismer som underminerat den svenska eko-nomins utvecklingskraft och bäddat för dagens höga totala arbetslöshet och brister i välfärden. De flesta av de förslag till förändringar i skattesystemet som vi föreslår har viktiga strukturella effekter för att förbättra den svenska ekonomins funktionssätt. Vi anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risk-sparande (aktier) avvecklas successivt och är helt borta . Förmö-genhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambeskattning av förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsen till och 2005 till . avvecklas den helt. Vi gör bedömningen att den nuva-rande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarande dubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolags-skatten, som jämte den i är lägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen. Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . utökas nedsättningen till . För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade löne-summan till . Förslaget gäller alla företag, men gynnar främst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våga nyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar. Ett riskkapitalavdrag införs, där maximalt för investeringar i onoterade företag blir avdragsgilla mot inkomst av tjänst eller inkomst av kapital. Arvsskatten på bundet kapital avskaffas vid generationsskifte i före-tag. En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvill-kor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för de förändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av genom de förslag som vi presenterar. Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn före-slås också förbättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt diesel-skatt. Vi avsätter vidare för sänkt skatt på nybyggnation av hyresrätter. Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättra lönebild-ningen hör också förslaget om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäk-ring med en 33-procentig egenfinansiering som kommer att skapa ett rakare rör mellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet och låga avgifter för den enskilde och vice versa. Avgiftsökningen kompenseras mer än fullt ut av inkomstskattesänkningarna. Vi ställer oss med det anförda bakom den inriktning av skattepolitiken som redovisas i motion Fi37 av m.fl. (kd). Skattepolitikens inriktning - c () anför: Vi vill att alla medborgare skall ha lika villkor och lika förutsättningar. Vi har ingen ambition att försöka garantera alla medborgare ett lika utfall, utan vi ser istället till varje människas särskilda förutsättningar och behov i livets olika skeden. Staten skall vara stark i det som är statens uppgift, nämligen att skapa förutsättningar för tillväxt så att vi kan bevara välfärden och att ge rättvisa förutsättningar för medborgare och regioner, som staten också måste acceptera att medborgarna och regionerna förvaltar sina möjligheter på olika sätt. Den ekonomiska politiken måste utformas så att den bidrar till livskraft i hela landet och ökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Detta ger också den bästa grunden för en uthållig tillväxt. Skattepolitiken måste utformas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att starta och växa, ger större ekonomiskt utrymme för landets familjer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem som ropar högst. Kort sagt en skattepolitik för lika villkor. Därför bör skattesänkningar riktade gentemot småföretagande och uthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende prioriteras i skattepolitiken framgent. Nuvarande inkomstbeskattning ger stora marginaleffekter för låginkomst-tagare. Svensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt skall tas ut efter bärkraft och att det finns en omfördelande funktion i systemet. Det nuvarande skattesystemet fungerar inte tillfredsställande i detta avseende eftersom svenska låginkomsttagare beskattas mycket hårt. Den största friheten är att kunna leva på den lön som arbetet ger. Många får trots en arbetsinkomst ändå inte vardagsekonomin att gå ihop och är därför beroende av bidrag och stöd från samhället. Familjer hamnar lätt i bidrags-fällor om det inte lönar sig att arbeta eller inte är lönsamt att gå från en del-tidstjänst till en heltidstjänst. När familjer kan gå från bidrag till försörjning genom eget arbete ökar självbestämmandet. Vi vill bryta bidragsberoendet och i stället ge förutsättningar för egen försörjning. När skatten sänks för dem som har de lägsta inkomsterna så motverkar vi den sociala klyvningen. För att öka människors ekonomiska självbestämmande föreslår vi en inkomstskattereform som fullt utbyggd innebär följande. En skatterabatt, lika för alla, på ersätter dagens grundavdrag. I praktiken ger det ungefär samma effekt som ett grund-avdrag på med en genomsnittlig kommunalskatt. Efter-som skatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginal-effekt som uppstår då grundavdraget trappas av i dagens skattesystem. En särskild skatterabatt för förvärvsinkomster på av inkomsten , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Denna börjar trappas ned vid en inkomst på , för att vid en års-inkomst på och däröver uppgå till . För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi föreslår vi höjda reseavdrag som inkluderar resor till barnomsorg samt en extra skatterabatt för barnfamiljer med per barn och månad för barn . Sänkt skatt på hushållsnära tjänster ger utrymme för nya jobb inom sek-torer där det knappast finns någon vit marknad samt underlättar för människor att köpa tjänster som underlättar vardagen. Det stimulerar också framväxten av nya företag inom tjänstesektorn. Vi sänker vidare kostnaderna för människors boende genom att sänka fastig-hets- och förmögenhetsskatterna. Reformering av taxeringssystemet så att extremt höga huspriser inte slår igenom på omräkningen av grannarnas taxeringsvärde. Taxeringen av fastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende. Övergång till beskattning av en schablonintäkt på taxeringsvärdet, vilket ger effekter motsvarande en fastighetsskatt på 2003 och 2004. Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen slopas, och endast halva taxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning. Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare för att stimulera framför allt små före-tag att utvecklas och växa. Den nuvarande reduktionen av arbetsgivaravgif-terna bör ökas till . Denna reduktion skall få beräknas på en lönesumma (för egenföretagare ). Som ett led i omställningen till en uthållig utveckling finansieras en del av sänk-ningen av arbetsgivaravgifterna genom höjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin samt genom skatt på förbränning av osorterat avfall och höjd skatt på deponering av avfall. Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor bl.a. genom att jord-brukets ryggsäck lyfts av. har analyserat vårt inkomstskatteförslag. Det sociala utfallet visar sig vara mycket positivt. Genom utformningen med en skatterabatt lika för alla, kompletterat med en förvärvsrabatt, uppstår mycket stora vinster för personer som går från bidrag till arbete. Det innebär att flera av de marginaleffekter som annars uppstår, i form av barnomsorgskostnader och rese- och lunchkostnader, elimineras redan vid förvärvsinkomster på samma nivå som den tidigare bidragsinkomsten. Konsumtionsutrymmet ökar kraftigt för hushåll med låga inkomster. Dessutom får kvinnor, som i genom-snitt har lägre lön än män, större skattesänkningar än män. Vår skattepolitik ger lika villkor både för människor och regioner. En del i vårt skatteförslag är att grundavdraget slopas och ersätts med en statlig skatte-rabatt. Detta innebär att alla kommuner och landsting får en stärkt skattebas och att beroendet av statsbidrag minskar. På grund av olika kommunala skattesatser och utformningen av dagens grundavdrag kommer skattebasens förstärkning med vårt förslag att variera för kommunerna. När vårt skatteför-slag genomförs kommer kommuner och landsting med låg skattekraft att få en rejäl inkomstförstärkning. Förstärkningen utjämnas genom det kommunala skatteutjämningssystemet . Kommuner och landsting med låg skattekraft får högre skatteintäkter och minskat behov av bidrag från inkomst-skatteutjämningen, medan kommuner och landsting med hög skattekraft inte behöver betala lika höga avgifter till utjämningssystemet. Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av skattepolitiken och tillstyrker därmed motion Fi38 yrkande 3 av m.fl. (c). Skattepolitikens inriktning - fp () anför: Vi liberaler anser att det är än mer angeläget än tidigare att genomföra struk-turellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande för att tillväxten långsiktigt skall bli bättre. Genom att begränsa utgifternas ökning kan en mycket stor del av de skattepolitiska målen nås, vilket leder till minskad konjunk-turkänslighet. Vi prioriterar de skattesänkningar som har mest gynnsam effekt på arbete och företagande. De grundläggande principerna /skattereform, nämligen "hälften kvar" och att de allra flesta bara skall betala kommunalskatt, måste återupprättas. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad s.k. värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och successivt borttagande av den s.k. LO-puckeln vill vi uppnå den grundläggande principen att de flesta bara skall betala i skatt och att de med höga inkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd och genom enhetliga taxor för barnomsorg. Regeringen har tidigare tagit tre av de fyra stegen i sin egen inkomstskatte-förändring och har härvid infört en "kompensation för egenavgifterna" som bl.a. innebär att avdragsrätten för pensionsavgiften successivt tas bort. Vi anser att detta står i strid med principen om att inkomst som sparas för pen-sionsändamål inte skall beskattas och slopar därför "kompensationen" och återinför avdragsrätten för pensionsavgiften. Vi föreslår i stället raka skatte-sänkningar - en omfattande reform vars huvuddrag är följande. Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgif-ter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan bortåt 120 000 och finns en förhöjd marginalskatt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas, vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper med låga inkomster. Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs, vilket sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Inled-ningsvis föreslås denna till av inkomsten. En skattereduktion, lika för alla, skall införas för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara 2 500 respektive per person. Denna tillfaller givetvis då även pensionärer. I den stora socialförsäkringsreform som vi eftersträvar ingår att arbetslöshets-försäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade själva får svara för unge-fär 1/3 av premien. Dagens frivilliga arbetslöshetsförsäkring betalas enbart i mycket liten utsträckning av de försäkrade. Höjningen av premien innebär därför en betydande avlastning på statsutgifterna. För att den höjda premien i sig inte skall leda till ökade kostnader för de försäkrade skall inkomst-skatterna sänkas i motsvarande mån. Skattesänkningen ersätter också regeringens skattereduktion för fackföreningsavgift. Vi vill betona att man inte skall missbedöma hushållskassans direkta effek-ter av vare sig införandet av riktiga försäkringsavgifter eller de då möjliga skattesänkningarna genom att titta på dem var för sig! De måste ses i ett sammanhang, och vi genomför förändringarna för att skapa försäkringar som blir väl fungerande, robusta och bidrar till en bättre fungerande arbetsmark-nad. Hänsyn bör tas i beskattningen till den extra försörjningsbörda och lägre bärkraft som föräldrar har. Utökningen av det generella barnstödet bör därför ske i form av en skattereduktion. Denna föreslås införas med och barn () för att successivt öka till och barn (2004), kombinerat med att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först 60 och sedan per barn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000 bidragsmottagare ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte fått någon större betydelse. Det bör noteras att vi väljer att föreslå skattesänkningen för barnfamiljer i formen av ren skattereduktion. Detta motsvarar i storleksordningen 6 000 respektive i höjt grundavdrag, men med vår modell tillfaller skatte-reduktionen även de föräldrar som inte har en erforderligt stor förvärvsin-komst för att kunna tillgodogöra sig grundavdragshöjningar.