yttr · GP05BoU5y · 2002-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Till finansutskottet har beslutat att bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (punkterna 4-27) jämte motioner, allt i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet behandlar i detta yttrande propositionens förslag till tilläggsbudget vad avser utgiftsområde 18 (punkterna 12-15 samt 27, delvis). Vidare tar bostadsutskottet ställning till förslagen i partimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkandena 5, 6 och 8 i denna del, 2001/02:Fi39 (fp) yrkandena 9-13 och 2001/02:Fi42 (m) yrkandena 9-15 och 18 i denna del samt motion 2001/02: Fi44 (kd) yrkandena 3-5 och 6 i denna del. Utskottet föreslår att skall godkänna regeringens förslag om anslagsförändringar på tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndiganden beträffande kreditgarantier i obeståndshantering, utökade investeringsbidrag till studentbostäder, förlängning av investeringsbidragen för nybyggnad av hyresbostäder samt åtgärder för omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Motstående motionsförslag avstyrks. Till yttrandet har fogats sju avvikande meningar. Regeringens förslag om tilläggsbudget för innebär att statsbudgetens totala omfattning ökar med i förhållande till den beslutade budgeten. Även för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande innebär förslaget en ökning av det totala anslagsbeloppet. Ökningen, som uppgår till , medför att anslagen på utgiftsområdet sammanlagt kommer att uppgå till . Anslagsökningen uppkommer genom att två nya anslagsposter föreslås. Det gäller dels anslaget 31:13 på , dels anslaget 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på . föreslås att anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet skall minskas med . Utskottet tar i det följande ställning till förslagen i proposition och motioner i anslutning till respektive anslagspost. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 () utfärdar kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Nämnden skall bedriva kreditgarantiverksamheten affärsmässigt inom regelsystemet. För att skapa en differentierad och riskrelaterad avgiftssättning beslutar BKN om garantiavgiftens storlek. Som en ytterligare övergång till mer försäkringsmässiga bedömningar och värderingar i verksamheten föreslår regeringen att BKN skall få möjlighet att i obeståndshanteringen fördjupa den ursprungliga kreditgarantin så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. Mot den redovisade bakgrunden begär regeringen att den skall bemyndigas att till ett belopp om högst ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen för detta ändamål. Förslaget, som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet. 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Den snabba utbyggnaden av antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor har ökat efterfrågan på studentbostäder. Regeringen föreslår därför att det tillfälliga investeringsbidraget till byggande av studentbostäder skall utökas och förlängas. Investeringsbidrag bör enligt förslaget kunna lämnas för ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjas före utgången av . Vidare skall gälla att projektet färdigställs inom från på För verksamheten begär regeringen att den skall bemyndigas att , för det under utgiftsområde 18 uppförda ramanslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnade av bostäder för studenter, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Regeringens förslag avvisas i Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Fi42 yrkande 10. Investeringsbidragen för byggande av bostäder bör i stället tas bort . Redan beviljade bidrag skall dock betalas ut. Enligt motionen bör målsättningen vara att studentbostäder skall kunna byggas utan subventioner. För att detta skall bli möjligt måste bl.a. skatterna på byggande och boende sänkas, konkurrensen inom byggsektorn öka och planprocessen snabbas upp. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller behovet av studentbostäder. Den kraftiga utbyggnaden av antalet studieplatser vid universitet och högskolor har lett till att efterfrågan på studentbostäder inte kan tillgodoses på ett stort antal studieorter. Det framstår mot den bakgrunden som en både nödvändig och lämplig åtgärd att förlänga och utöka bidragsgivningen på det sätt som regeringen föreslår. De hittillsvarande erfarenheterna av investeringsbidragen visar också att de har haft stor betydelse för att påskynda en ökning av antalet studentbostäder. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill regeringens förslag. Partimotion 2001/02:Fi42 (m) yrkande 10 avstyrks. 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Efterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har enligt regeringen varit lägre än beräknat. har endast bidrag på beviljats. Anslaget kan enligt förslaget i tilläggsbudgeten därför minskas med . aviserar regeringen att riktlinjerna för bidraget skall ses över i syfte att effektivisera stödformen. Regeringens förslag till minskat anslag avvisas i partimotion 2001/02:Fi38 yrkande 8 i denna del. Det sker med hänvisning till att någon besparing inte erfordras eftersom de förslag som den är avsedd att delvis finansiera inte bör genomföras. Det gäller förslagen beträffande investeringsbidragen till hyresbostäder samt omstruktureringen av de kommunala bostadsföretagen. Utskottet har inte underlag för någon annan bedömning än regeringen när det gäller möjligheterna att göra den föreslagna besparingen på anslaget för bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet. Besparingen bör därför komma till stånd för att ge utrymme för en ökad satsning på byggande av studentbostäder och på omstruktureringen av kommunala bostadsföretag. Regeringens förslag tillstyrks och partimotion 2001/02:Fi38 (c) yrkande 8 i denna del avstyrks. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder beslutade att införa ett investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder. Avsikten var att lämna investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder som uppgick till sammanlagt , varav för åren 2002--2004. Enligt regeringen råder det bostadsbrist i 77 kommuner med tillsammans hälften av landets invånare. Det fortsatta låga bostadsbyggandet kan mot den bakgrunden bli en hämsko för den ekonomiska tillväxten. Bidragsgivningen bör enligt tidigare intentioner därför utsträckas i tiden. Möjligheten att erhålla bidrag bör enligt förslaget omfatta även kooperativ hyresrätt - detta mot bakgrund av att den kooperativa hyresrätten nu har permanentats som upplåtelseform. Med hänvisning till det anförda föreslår regeringen att den skall bemyndigas att , för det under utgiftsområde 18 uppförda ramanslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Regeringens förslag avvisas i partimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkande 5 och 2001/02:Fi42 (m) yrkande 9 samt motion 2001/02:Fi44 (kd) yrkande 3. Det sker bl.a. med hänvisning till att kortsiktiga bidrag av denna typ inte bör förekomma. Gemensamt för motionerna är att de förordar andra åtgärder för att underlätta byggandet av hyresbostäder. Det gäller bl.a. sänkt skatt på byggande och boende, förändrad hyreslagstiftning och ökad konkurrens i byggsektorn. Vägledande för införandet av investeringsbidragen för hyresbostäder var dels att uppnå ett tillräckligt byggande av bostäder med hyresrätt, dels behovet av att stimulera ett byggande som leder till rimliga boendekostnader. Den situation som råder på bostadsmarknaden på många orter innebär att det finns ett fortsatt behov av att på olika sätt stimulera byggandet av hyresbostäder. Inte minst gäller detta bostäder med rimliga hyror. Att nu avbryta bidragsgivningen på det sätt som motionärerna föreslår skulle enligt utskottets mening inte bara leda till en ökad bostadsbrist utan också kunna hämma den ekonomiska tillväxten. Enligt utskottets mening bör därför bidragsgivningen utsträckas i tiden på det sätt som regeringen föreslår. Regeringens förslag tillstyrks. Motstående förslag i partimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkande 5 och 2001/02:Fi42 (m) yrkande 9 samt motion 2001/02:Fi44 (kd) yrkande 3 avstyrks. 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag har tidigare i vår beslutat (prop. 2001/02:58, bet. BoU4) om fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Beslutet innebär att en ny myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag skall inrättas från . Den befintliga Bostadsdelegationen skall avvecklas i samband med att den nya myndigheten inrättas. Vidare skall staten ges möjlighet att förvärva bostadsfastigheter av kommunala bostadsföretag i samverkan med aktuella kommuner för att utveckla eller avveckla bostäderna. Med anledning av tidigare beslut återkommer regeringen med förslag till de bemyndiganden m.m. som erfordras för att genomföra beslutet. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag följande. Ett nytt ramanslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på anvisas. Ett nytt ramanslag 31:13 på anvisas. Regeringen bemyndigas att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag och fastigheter som övertas från kommuner. Den bemyndigas även att skjuta till aktiekapital m.m. med medel från anslaget. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag till ett belopp om högst inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst av det bokförda värdet på ett företags fastigheter när garantiavtalet träffas. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp om högst inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst av en fastighets marknadsvärde när garantiavtalet träffas. Regeringen har tidigare preliminärt bedömt att den ekonomiska ram som den nya myndigheten inledningsvis kan komma att behöva motsvarar ca . Regeringen aviserar mot den bakgrunden sin avsikt att i den kommande budgetpropositionen återkomma i fråga om anslagets omfattning och finansiering utöver de som föreslås bli uppförda på det nya anslaget. Regeringens förslag avvisas i fyra motioner. Enligt partimotion 2001/02:Fi38 är det i många kommuner nödvändigt med en omstrukturering och förnyelse av de kommunala bostadsbolagen. För att så skall bli fallet måste kommunerna tillåtas ta sitt ansvar för utformningen av bostadspolitiken utan inblandning från staten. Någon statlig myndighet som skall administrera denna omstrukturering, som till betydande del innebär att bostäder rivs, bör därför inte inrättas. I stället måste regelverket ändras och förutsättningarna i övrigt anpassas så att det blir möjligt att förvalta hyresbostäder. Vägledande för agerandet måste vara: "ska utvecklas inte rivas." Med hänvisning till det anförda avvisas i motionen regeringens förslag såväl vad gäller de begärda bemyndigandena - yrkande 6 - som att föra upp två nya anslag på statsbudgeten - yrkande 8 i denna del. Bostadsmarknaden präglas, enligt partimotion 2001/02:Fi39, av bristande konkurrens och alltför mycket statlig inblandning. Några ytterligare statliga insatser med den utformning och omfattning som regeringen föreslår bör därför inte komma i fråga. Ett ytterligare skäl för att avvisa förslagen är enligt motionen att staten inte bör ägna sig åt näringsverksamhet. Regeringens förslag till nya anslag på statsbudgeten bör därför avvisas - yrkandena 9 och 10. Inte heller bör regeringen ges det begärda bemyndigandena - yrkandena 11-13. De kommunala bostadsföretagen har enligt Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Fi42 byggts upp med hjälp av statliga medel utan att hänsyn har tagits till reellt behov och efterfrågan. Regeringens förslag innebär att denna havererade politik nu skall redas upp genom att regeringen ges bemyndigande att betala ut nya subventioner. Några sådana bemyndiganden bör enligt motionen inte ges - yrkandena 11-13. Därmed behöver inte heller någon ny nämnd inrättas för verksamheten, varför regeringens förslag avstyrks också på denna punkt - yrkandena 14 samt 18 i denna del. Enligt motionen kan det inte helt uteslutas att staten skall ta ett ansvar för de problem som uppstått på grund av svårligen förutsedda förändringar i befolkningsunderlaget och tidigare bedriven subventionspolitik. En tillfällig delegation bör därför inrättas för att fortsätta Bostadsdelegationens arbete - yrkande 15. Utgångspunkten för den tillfälliga delegationens arbete bör vara att stöd skall kunna utgå endast till kommuner som uttömt sina resurser genom att ta ansvar för sitt bostadsbolag, men ändå har kvarvarande problem. Omstruktureringar skall ske på marknadsmässig grund. När delegationens arbete är avslutat skall kommunen inte längre äga det kommunala bostadsföretaget. För att finansiera denna tillfälliga verksamheten bör anslås - yrkande 18 i denna del. Behovet av statligt stöd till bostadsmarknaden i vissa kommuner med svag efterfrågan kan enligt motion 2001/02:Fi44 (kd) inte ifrågasättas. Däremot bör inte detta stöd ges den utformning som regeringen nu föreslår. Regeringens förslag till bemyndiganden bör därför avslås - yrkande 4. Som en följd finns inte heller något behov av att inrätta en ny myndighet eller att inrätta ett anslag med den utformning som regeringen föreslagit. Även vad gäller medelsanvisningen bör regeringens förslag avvisas - yrkande 6 i denna del. I stället för det förslag som regeringen lägger fram bör ett stöd till bostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan införas - yrkande 5. Stödet bör vara öppet för alla fastighetsägare i vissa särskilt utsatta kommuner och administreras av . För denna verksamhet bör inrättas ett särskilt anslag om benämnt Stöd till bostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan. Det bör ankomma på regeringen att återkomma med ett förslag med denna utformning. Med anledning av vad som föreslagits i propositionen och i motionerna beträffande åtgärder för omstrukturering av kommunala bostadsföretag vill utskottet anföra följande. Utskottet vill inledningsvis erinra om de principbeslut som redan fattat när det gäller insatser för omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Som framgår ovan har på förslag av bostadsutskottet tidigare i vår ställt sig bakom ett principförslag från regeringen som avser fortsatta insatser för omstrukturering av kommunala bostadsföretag. ställningstagande innebär att en ny myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag skall inrättas. Det innebär vidare att staten skall få möjlighet att förvärva bostadsfastigheter av kommunala bostadsföretag i samverkan med berörda kommuner för att utveckla eller avveckla bostäderna. De förslag som läggs fram är sålunda endast ett sätt att fullfölja tidigare riksdagsbeslut. Regeringens förslag tillstyrks redan på denna grund. Det finns ett väl dokumenterat och känt behov av att vidta åtgärder av olika slag och omfattning för att underlätta omstruktureringen av vissa kommunala bostadsföretag. Även flera av motionerna ger uttryck för denna uppfattning. Däremot finns det ingen enighet om vilka åtgärder som bör vidtas eller vilken omfattning de bör ha. Utskottet har tidigare uttalat att statens insatser måste anpassas till de behov och till de förutsättningar som föreligger i varje enskilt fall. Bostadsdelegationens hittillsvarande arbete har också visat på att detta är en framkomlig väg. Det framstår mot den bakgrunden som lämpligt att en ny myndighet, , nu inrättas för att fullfölja den omstruktureringsprocess som redan inletts. När det gäller hur arbetet skall bedrivas och vilka medel som skall anvisas för verksamheten är det naturligtvis viktigt att flera olika möjligheter står till förfogande. Inte minst är detta en förutsättning för den individuella anpassning av åtgärderna som utskottet uttalat sig för ovan. Utskottet kan mot den bakgrunden konstatera att regeringens förslag ger utrymme för att sätta in ett flertal olika åtgärder. Som framgår av förslaget kan det röra sig om allt från kreditgarantier och tillskott av aktiekapital till övertagande av fastigheter eller hela bostadsföretag. Förutsättningar för en anpassning till lokala behov och förhållanden torde därmed föreligga. Utskottet tillstyrker med det nu anförda regeringens förslag i dess helhet vad avser åtgärder för omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Motstående förslag i partimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkandena 6 och 8 i denna del, 2001/02:Fi39 (fp) yrkandena 9-13 och 2001/02:Fi42 (m) yrkandena 11-15 och 18 i denna del samt motion 2001/02:Fi44 (kd) yrkandena 4, 5 och 6 i denna del avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (-), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter (m, -) (), (), () och (-) anför: Det är vår bestämda uppfattning att alla bostäder bör kunna byggas utan statliga subventioner. Naturligtvis gäller detta också för studentbostäder. För att detta skall bli möjligt fordras emellertid en total omläggning av bostads- och skattepolitiken. Vi har också tidigare under detta lagt fram en rad förslag med denna inriktning. Utgångspunkten för förslagen är att de syftar till att göra det billigare och enklare att bygga och förvalta bostäder. Sammanfattningsvis innebär detta att skatterna på byggande och boende måste sänkas, konkurrensen inom byggsektorn förbättras och planprocessens göras snabbare, effektivare och billigare. Förutom dessa generella insatser bör åtgärder vidtas som mera direkt avser att öka tillgången på bostäder för studenter. Det kan bl.a. ske genom att det blir skattefritt att hyra ut en del av den egna stadigvarande bostaden. Dessutom bör en inventering av statens fastighetsbestånd genomföras för att undersöka vilka fastigheter som med enkla medel kan göras om till studentbostäder. Mot den nu redovisade bakgrunden bör anslaget för bidrag till studentbostäder avvecklas och bidragsgivningen upphöra. I enlighet med förslaget i Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Fi42 yrkande 10 bör något bemyndigande till regeringen att bevilja nya bidrag därför inte lämnas. De projekt som redan erhållit beslut om bidrag bör emellertid få dessa utbetalade. 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (c) () anför: Förslaget om att minska anslaget till bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet läggs uppenbarligen fram enbart för att regeringen skall kunna göra tillfälliga satsningar på de kommunala bostadsföretag som har problem. Jag menar att det är ett kortsiktigt agerande som inte bör vara vägledande för bostadspolitiken. Från sida har vi därför motsatt oss att staten går in med nya anslag och nya medel till de kommunala bostadsföretagen. De problem som många av dessa bostadsföretag har måste lösas på annat sätt, genom en omläggning av bostadspolitiken. Mot den bakgrunden finns det ingen anledning att göra den besparing i stödet till ekologiskt byggande som regeringen föreslår. Det finns enligt min mening tvärtom all anledning att på olika sätt medverka till att vi får ett byggande och boende som är långsiktigt ekologiskt hållbart. I enlighet med förslaget i partimotion 2001/02:Fi38 yrkande 8 i denna del bör regeringens förslag till minskat anslag därför avvisas. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder (m, kd, c, fp, -) (), (), (), (), (), (), () och (-) anför: Investeringsbidraget för byggande av hyresbostäder utgör enligt vår mening endast ett nytt exempel på hur regeringen genom kortsiktiga åtgärder försöker komma till rätta med problem som inte låter sig lösas på annat sätt än genom en total omläggning av bostadspolitiken. Vad som erfordras är inte ytterligare bidrag och regleringar utan en generellt utformad politik som ger stabila och långsiktiga förutsättningar för ett tillräckligt byggande och för en rationell och effektiv bostadsförvaltning - åtgärder som i slutändan kommer de boende till godo genom bra bostäder till rimliga kostnader. Självklara inslag i den långsiktiga bostadspolitik vi förespråkar är sänkt skatt på byggande och boende, en reformerad hyreslagstiftning, en förenklad plan- och byggprocess liksom åtgärder för en ökad konkurrens i byggsektorn. måste inslaget av onödiga regleringar och påbud i övrigt minska. Det är vår bestämda uppfattning att en bostadspolitik med dessa utgångspunkter leder till ett eftersträvat bostadsbyggande och till ett ökat inflytande för bostadskonsumenterna. Med hänvisning till vad vi anfört ovan avstyrker vi regeringens förslag vad gäller bidraget till hyresbostäder. Förslagen i partimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkande 5 och 2001/02:Fi42 (m) yrkande 9 samt motion 2001/02:Fi44 (kd) yrkande 3 tillstyrks därmed. 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag (m, -) (), (), () och (-) anför: har staten betalat ut inte mindre än till kommuner med bostadsöverskott - utan att de grundläggande problemen har lösts. Trots detta vill nu regeringen att utbetalningarna skall fortsätta. Det skall enligt förslaget ske genom att en ny myndighet inrättas med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstruktureringar av kommunala bostadsföretag. Utöver de redan utbetalade gör regeringen bedömningen att ytterligare skall satsas. Om regeringen skulle få som den vill - vilket vi motsätter oss - skulle därmed inte komma att satsas på kommunernas bostadsföretag . Dessutom räknar regeringen med att utbetalningarna kommer att fortsätta även därefter. De kommunala bostadsföretagen har byggts upp med hjälp av skattebetalarnas pengar utan att någon hänsyn har tagits till det reella behovet och till den efterfrågan som har funnits. Det är mot den bakgrunden inte underligt att många av dessa företag nu har problem. Av detta bör man naturligtvis inte dra slutsatsen att skattebetalarnas pengar nu också skall användas till att reda upp den situation som en havererad bostadspolitik har åstadkommit. Regeringens förslag bör därför avvisas i sin helhet i enlighet med förslagen i Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Fi42 yrkandena 11-14 samt 18 i denna del. Följderna av den hittillsvarande bostadspolitiken gör emellertid att det inte helt kan uteslutas att staten bör ta ett ansvar för vissa problem i de kommunala bostadsföretagen. Det kan gälla problem som uppstått på grund av förändringar i befolkningsunderlaget som varit svåra att förutse eller som en följd av den bedrivna subventionspolitiken. Mot den bakgrunden bör en tillfällig delegation ges i uppdrag att fortsätta Bostadsdelegationens arbete. Det bör dock betonas att verksamheten skall vara tillfällig och att den måste baseras på klara och tydliga riktlinjer. Det fortsatta begränsade stöd som vi nu förordar måste utformas så att det inte snedvrider konkurrensen på bostads- och lokalmarknaderna. Utgångspunkten bör vara att stödet endast skall gå till kommuner som uttömt sina egna resurser genom att ta ansvar för bostadsbolaget, men som trots detta har kvarstående problem. Det primära syftet med stödet bör vara att trygga den kommunala kärnverksamheten. Omstruktureringarna skall ske på marknadsmässiga grunder och försäljning av hela bostadsföretaget eller delar av det skall kunna ske till olika intressenter. En förutsättning för stöd bör vara att det kommunala ägandet i bostadsföretaget avvecklas helt. För att belysa stödets effekter på hyressättningen m.m. skall det öppet redovisas i sin helhet, oavsett i vilken form det utgått.