yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Den långsiktiga inriktningen är att arbetsgivaravgifternas skattedel helt tas bort. Fördelarna med en vit marknad för hushållsnära tjänster är många. De som arbetar svart får möjlighet att inordna sig i ett legalt system och som alla andra få del av förmånerna i socialförsäkringssystemen: sjuk-försäkring, pension m.m. Den lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomster som införts i är begränsad till onoterade företag. har länge argumente-rat för att införa regler som avskaffar dubbelbeskattningen i alla företag. Avskaffandet av dubbelskatt på utdelningar bör ske i etapper genom att den halveras, först för fysiska personer och även för juridiska perso-ner med sikte på ett fullständigt avskaffande. Nivån på fastighetsbeskattningen är för hög och beskattningsformen kan inte kan accepteras. I avvaktan på en grundlig reformering av fastighetsbe-skattningen bör taxeringsvärdena fortsatt vara frysta. används de nya lägre skattesatserna, för egna hem och för fler-bostadshus, men beräknat på de taxeringsvärden som gällde , försåvitt det omräknade värdet inte är lägre, då detta givetvis skall gälla. I och med detta säger vi nej till införandet av regeringens förslag till begränsnings-regel, en både krånglig och byråkratisk regel som leder till såväl sambeskatt-ning som nya marginaleffekter. Fåmansbolagsreglerna (de s.k. 3:12-reglerna) måste förenklas. Det är otill-fredsställande att frågan begravts i en utredning som knappast kan leda till någon förändring , möjligen ännu . Vi föreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras så att ett belopp motsvarande en medel-inkomst beskattas som arbetsinkomst, resterande som kapital. Många hävdar att beskattningen vid generationsskifte särskilt åderlåter jord- eller skogsbruk som redan kan ha små eller inga ekonomiska margina-ler. I stället för att kapital dras in till staten behövs detta mycket väl på gårdarna för att trygga ett långsiktigt familjejordbruk. betonar vikten av att den utredning som pågår arbetar snabbt och att regeringen så snart utredningsarbetet är avslutat återkommer till med förslag till lagändringar som verkligen kan bidra till att underlätta generationsväxlingar i svenska familjeföretag. anför i motion N366 yrkande 1 av att den fortsatta skatteväxlingen bör leda till ett heltäckande energiskattesystem som rymmer alla former av energianvändning med så långt möjligt samma skattesatser för alla kategorier av förbrukare. Anpassningen bör ske successivt på ett sådant sätt att marknadens aktörer får en rimlig omställningstid och så att den åsyftade miljöstyrningen upprätthålls och förstärks. Målet bör vara att alla bitar fallit på plats . Enligt skatteutskottets mening är det, av fördelningspolitiska skäl och för att främja arbetsmarknadsdeltagande och utbildning, angeläget att elimi-nera de effekter som den allmänna pensionsavgiften har. Även om det rör sig om en avgift som till betydande del har sin motsvarighet i förmåner inom pensionssystemet uppfattas den av många som en skatt och bidrar till att höja den synliga marginalskatten och genomsnittsskatten. Den har härvid en för-delningsprofil som särskilt drabbar låg- och medelinkomsttagarna. Utskottet har därför ingen erinran mot regeringens planer på att ta ytterligare steg mot en fullständig kompensation för avgiften i den takt som ekonomin medger det. Som regeringen framhåller är det av fördelningspolitiska skäl mycket angeläget att alla grupper i samhället får del av det förbättrade ekonomiska läget, och utskottet ser därför positivt på att regeringen nu avser att kompen-sera pensionärerna för de besparingar som gjordes . Med det förslag som regeringen aviserar får så gott som alla pensionärer ca mer . Regeringen har numera avlämnat proposition 2001/02:45 som innehåller förslaget, och utskottet kommer att behandla detta . Ett andra steg tas nu i den gröna skatteväxling som redovisades i budget-propositionen för och får på samma sätt som då finansiera en höjning av grundavdragen. En viktig utgångspunkt för strategin är målet att begränsa utsläppen av de gaser som bidrar till växhuseffekten, framför allt koldioxid. Förslaget är även utformat på ett sådant sätt att koldioxidskatten ges en ökad tyngd inom energibeskattningen. Genom att åtgärden på detta sätt bidrar till en effektivare energianvändning kan skatteväxlingen också underlätta en avveckling av kärnkraften. I de budgetalternativ som redovisas av oppositionspartierna föreslås för-hållandevis långtgående förändringar i den skatteskala som beslutades under skattereformen och som därefter kompletterades med ett sista steg som en I samtliga alternativ ersätts regeringens för-slag om en kompensation för den allmänna pensionsavgiften med långtgående skattesänkningar som medför att den skatteprofil som utvecklats på grundval av skattereformen frångås. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådan inriktning. Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstryker regeringens förslag om höjd kompensation för pensionsavgiften, höjda grundavdrag, sänkt skatt för pensionärerna och en omvandling av skattereduktionen till ett förhöjt grundavdrag . Utskottet avstyrker motionsförslagen om en annan utformning av inkomstbeskattningen och följande år. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). Regeringen föreslår (avsnitt 8.2, yrkandena 32-34, 38-41 och 43) att inkomstreformens tredje steg genomförs . Kompensationen för pen-sionsavgiften höjs från till och gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs. Efter dessa ändringar ligger den nedre skiktgränsen vid en taxerad inkomst på och den övre vid en taxerad inkomst på . Andelen personer som betalar statlig inkomstskatt beräknas uppgå till . Regeringen föreslår också att grundavdraget höjs till och att pensionärernas särskilda grundavdrag höjs på motsvarande sätt. Regeringen tar vidare upp frågan om sänkt skatt för pensionärerna och avi-serar att den särskilda skattereduktionen på kommer att utvidgas till pensionärer. Avsikten är att de nya reglerna skall utformas på ett sådant sätt att också pensionärer som inte betalar preliminär skatt kan få del av en skattelättnad . Från och med omfattas pensionärerna av samma skatte-regler som löntagarna, och det särskilda grundavdraget har då ersatts med garantipension. Reglerna kan då förenklas genom att den nuvarande skatte-reduktionen omvandlas till ett höjning av grundavdraget. Regeringen föreslår att beslutet om denna förenkling fattas . Moderata samlingspartiet anför att låga inkomster bör skyddas från onödigt skatteuttag så att det alltid skall löna sig att arbeta. Vid den kommunala beskattningen införs ett grundavdrag på och för den som har barn att försörja tillkommer ett extra grundavdrag på per barn . Styrkta barnomsorgskostnader blir avdragsgilla per barn. Av förvärvsinkomsterna undantas från beskattning genom ett särskilt förvärvsavdrag. Det övre skiktet i den statliga inkomstskatten avskaf-fas och gränsen för uttag av statlig inkomstskatt stiger när pensionsavgiften blir fullt avdragsgill sedan kompensationen slopats. Den särskilda skattere-duktionen, skattereduktion för utländska experter och reduktion för installa-tion av bredband kan avskaffas. Slutligen slopas bestämmelsen om att arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall minska det särskilda grundavdraget. Yrkandena framställs i motion Sk471 yrkandena 1-10, 36 och 39 av m.fl. föreslår att ett grundavdrag på införs vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten och att det utformas som en statlig skattereduktion för att undvika att kommunernas inkomster påverkas. Vidare införs en skattereduktion på . Reduktionen börjar avtrappas vid en taxerad inkomst på och upphör vid en taxerad inkomst på . Ett generellt förvärvsavdrag vid den kommunala beskattningen införs och uppgår till . Även detta avdrag utformas som en statlig skattereduktion för att inte minska kommunernas inkomster. Avdraget stiger till och till och ger hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme och minskar därigenom marginaleffekterna. Kom-pensationen av pensionsavgiften upphör och avgiften blir helt avdragsgill som andra förmånsgrundande avgifter. Härigenom stiger gränsen för uttaget av statlig inkomstskatt så att målet att av inkomsttagarna skall betala inkomstkatt uppnås. avskaffas det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan. Styrkta barnomsorgskostnader blir avdragsgilla per barn och en skattereduktion på per barn och år upp till införs . Yrkandena framställs i motionerna Fi297 yrkan-dena 8-11, 13, 14, 42 och 43 av m.fl. och Fi273 yrkandena 2-5, 7 och 8 av m.fl. höjer grundavdraget till och avskaffar de negativa marginaleffekter som följer av nedtrappningen i den så kallade LO-puckeln. En förvärvsrabatt på införs och skall enbart ges på inkoms-ter från förvärvsarbete eller företagande. Förvärvsrabatten fasas in av arbetsinkomsten upp till en årlig arbetsinkomst på och ligger sedan still . Den trappas sedan ned av översti-gande förvärvsinkomst . Däröver blir förvärvsrabatten . En avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader införs liksom en skatterabatt på och barn mot förvärvsinkomst. , när pensionärer och löntagare beskattas på samma sätt, föreslår motionärerna att grundavdraget helt ersätts med en rak skatterabatt på . en rak skatterabatt på är ungefär lika stor som effekten av ett grundavdrag på . Men för en person som även betalar statlig inkomstskatt blir effekten en annan, eftersom skatterabatten inte minskar den beskattningsbara inkomsten och därmed statsskatten. Skatterabatten har där-för fördelningspolitiska fördelar. Kompensationen för egenavgifterna slopas så att dessa blir avdragsgilla. Brytpunkten för uttag av statlig skatt sätts till och indexuppräknas sedan. Dessa yrkanden framställs i motion Sk489 yrkandena 2-6, 8-11 av m.fl. liberalerna föreslår att marginalskatterna sänks för stora grupper genom att den marginaleffekt som uppkommer när grundavdraget avtrappas successivt tas bort. Vidare höjs brytpunkten upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. värnskatten avskaffas och detta sänker marginalskatten i de aktuella inkomst-skikten. Ett förvärvsavdrag om av inkomsten införs och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. En skattereduktion införs lika för alla för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Skattereduktionen bör till en början vara per person. I likhet med regeringens förslag låter motionärerna skattereduktionen även tillfalla de pensionärer som faktiskt inte betalar någon skatt, för att dessa skall åtnjuta samma för-stärkning av den disponibla inkomsten. En avdragsrätt för styrkta barnom-sorgskostnader upp till ett belopp av införs och sänker kostnaden för barnomsorg med en tredjedel och gör det enligt motionärerna lättare att vitt och hederligt komplettera med andra former av barntillsyn. För att betona att barnstödet skall innebära att det tas hänsyn till den extra försörjningsbör-dan i beskattningen sker utökningen av barnstödet i form av en skattereduk-tion. Denna föreslås utgå med och barn för att successivt öka till 2004. Motionärerna avsätter också medel för att införa en avdragsrätt för gåvor till internationell biståndverksamhet . Yrkandena framställs i motion Fi285 yrkandena 2, 4, 5 och 26 av m.fl. Enligt utskottets mening är det positivt att ekonomin tillåter att inkomstbe-skattningen successivt återställs till en profil som motsvarar det läge som råder när huvuddelen av de skattskyldiga endast betalar inkomst-skatt och en andel kring också betalar statlig inkomstskatt. Den extra belastningen av den allmänna pensionsavgiften innebär en besvärande avvi-kelse från denna profil för skattskyldiga med arbetsinkomst och avvikelsen är särskilt kännbar för skattskyldiga med låga arbetsinkomster. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att korrigera denna avvikelse, och utskottet har därför ingen invändning mot regeringens förslag i denna del. Vidare ingår det en höjning av grundavdraget och det särskilda grund-avdraget i regeringens förslag. Denna höjning möjliggörs genom att ett ytter-ligare steg nu tas inom ramen för den strategi för en grön skatteväxling som redovi-sas av regeringen, och den finansieras genom de förslag om ändringar i beskattningen av energi som behandlas i ärendet. Utskottet kan för sin del tillstyrka att denna skatteväxling genomförs och har därför inte heller någon invändning mot regeringens förslag i denna del. Som utskottet redan anfört är det av fördelningspolitiska skäl mycket angeläget att alla grupper i samhället får del av det förbättrade ekonomiska läget, och utskottet ser därför positivt på att regeringen nu avser att kompen-sera pensionärerna för de besparingar som gjordes . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag. Härav följer att utskottet inte är berett att tillstyrka något av de alternativa förslagen, och utskottet avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion bör införas för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa och avstyrker motionsförslagen om en annan utformning av reglerna på detta område. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (c) och 4 (fp). Regeringen bedömer (avsnitt 8.2.5) att en skattereduktion motsvarande av fackföreningsavgiften bör införas i syfte att likställa villkoren för medlem-skap i en arbetsgivarorganisation respektive en arbetstagarorganisation och att bl.a. rättviseskäl också talar för att avgiften till arbetslöshetskassa omvandlas till en skattereduktion på av avgiftens belopp. Avsikten är att skatte-reduktionen skall tillämpas på avgifter som betalas . Regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag. Moderata samlingspartiet säger i sin inkomstberäkning nej till förslaget om skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. avvisar i motion Sk489 yrkande 7 av m.fl. det aviserade förslaget om en skattereduktion för fackföreningsavgifter. Motionä-rerna hänvisar till att en skattereduktion för fackföreningsavgifter inte behövs om den skattereform som de föreslår genomförs. liberalerna begär i motion Fi285 yrkande 3 av m.fl. ett tillkännagivande om att de högre avgifter till arbetslöshetskassan som de förespråkar och som kompenseras via en skattesänkning kommer att vara avdragsgilla på sedvanligt sätt. Utskottet delar regeringens bedömning att rättviseskäl talar för att en skatte-reduktion på för fackföreningsavgift och på för avgift till arbets-löshetskassa bör införas och börja tillämpas på avgifter som betalas . Utskottet avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det fasta beloppet på skall anses utgöra en inkomstskatt även vid taxering. Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.8, yrkande 29) att det fasta belopp på som utgår vid statliga beskattningen av förvärvsinkomster skall utgöra en inkomstskatt även vid taxering. I propositionen anförs att den statliga skatten om har beslutats utgöra en inkomstskatt och att detta har motiverats med kommunernas behov av medelsförstärkning. Regeringen konstaterar att kommunerna har ett visst behov av medelsförstärkning även och föreslår därför att den fasta skatten om skall utgöra en kommunal-inkomstkatt också vid inkomsttaxering. Av praktiska skäl föreslås att kommunerna skall erhålla en månatlig utbetalning på en tolftedel av det pre-liminära skattebeloppet. På detta sätt uppnås en överensstämmelse med reg-lerna om preliminära skatteutbetalningar till kommuner och landsting i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjda avdrag för eget pen-sionssparande och om olika system för finansiering av individuell kompetensutveckling. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd) och 4 (fp). Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades det all-männa avdragsutrymmet för privata pensionsförsäkringspremier och insättningar på pensionssparkonton till ett halvt basbelopp fr.o.m. . Avdrags-utrymmet för den som har pensionsrätt i anställning minskades till av inkomsten mellan tio och tjugo basbelopp (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95: beslutade i samband med behandlingen av budget-propositio-nen för att särskilda medel skulle avsättas för att stimulera individuell kompetensutveckling. Den ekonomiska ramen för detta angavs till 1,35 mil-jarder kronor för och för . Medlen skall användas för ett individuellt system för kompetenssparande. Ett förslag till hur ett sådant system skulle kunna utformas har lämnats i betänkandet Indivi-duellt kompetenssparande IKS (SOU 2000:19) . Utredningens förslag bereds i . Av budgetpropositionen framgår att regeringen kommer att presentera ett förslag med ikraftträdande . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk471 yrkande 20 av m.fl. att avdraget för pensionssparande höjs till ett basbelopp . förslag i motion Fi297 av m.fl. innebär att avdraget för pensionssparande höjs till 3/4 basbelopp (yrkande 36) och att regeringens förslag om ett system för kompetens-sparande ersätts med ett konto som finansieras av arbetstagaren och arbetsgi-varen gemensamt (yrkande 37). liberalerna föreslår i motion Fi285 yrkande 6 av m.fl. att pensionssparandet utvidgas så att det kan används för att finansiera både kompetensutveckling och pension och att avdragstaket höjs till 1,5 basbelopp. Förslagen om en höjning av avdraget för eget pensionssparande kräver finansiering och avstyrks därför av utskottet. När det gäller enskildas möjlighet att förnya sitt kunnande har redan avsatt medel för en stimulans för individuell kompetensutveckling i arbetslivet, och det pågår ett arbete som syftar till att klarlägga hur stimulan-sen bör vara utformad. Ett principförslag har avlämnats (SOU 2000:51) och innebär att alla löntagare och företagare skall ha möjlighet att spara på ett eget kompetenskonto för sin framtida kompetensutveckling med en statlig skattesubvention i form av uppskjuten beskattning. Arbetsgivare som vill medverka skall ha möjlighet att avsätta medel till individens konto. Individen bestämmer dock själv till vilken typ av utbildning medlen skall användas. När pengarna tas ut från kontot beskattas de som inkomst och därutöver utfaller en extra skattesubvention i form av en kompetenspremie. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att presentera ett förslag med ikraftträdande . Enligt utskottets mening bör det aviserade förslaget avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den nuvarande jämk-ningsregeln för miljövänliga bilar bör göras förmånligare så att justering kan göras ner till av förmånsvärdet för en jämförbar konventionell bil. Regeringen bedömer (avsnitt 8.2.7) att den nuvarande jämkningsregeln för miljövänliga bilar bör göras förmånligare så att justering kan göras ner till av förmånsvärdet för en jämförbar konventionell bil. De nya reglerna avses träda 2002. I propositionen anförs att särskilda regler om justering av bilförmån för miljöbil infördes vid taxering för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att beståndet av förmånsbilar blir miljövänligare. Reglerna gäller bilar som är utrustade med teknik för drift med miljövänligare drivmedel än bensin och dieselolja eller med elektricitet och som har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik. Förmånsvärdet jämkas i sådana fall nedåt till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbara konventionell bil. Enligt regeringens uppfattning finns det skäl att ändra justeringsreglerna. Många av miljöbilarna har en begränsad räckvidd och vad gäller gasbilarna tar gastanken upp en stor del av bilens lastutrymme. Vidare är tillgången på tankställen för alternativa drivmedel begränsad. Värdet av förmånen kan av dessa skäl anses vara mer begränsat jämfört med en förmånsbil som drivs med konventionella drivmedel, vilket enligt rege-ringens mening bör komma till tydligare uttryck i värderingsreglerna så att förmånen bättre motsvarar det faktiska värdet. En förändring av justerings-regeln kan också förbättra förutsättningarna för en ökning av beståndet av miljövänligare bilar. En nedsättning bör lämpligen kunna göras för bilar med miljömässigt klara fördelar. Ett förslag i denna fråga kräver dock noggranna överväganden och regeringen har därför för avsikt att återkomma med ett förslag . Ändringen avses träda 2002. Utskottet delar regeringens bedömning att den nuvarande jämkningsregeln för miljövänliga bilar bör göras förmånligare så att justering kan göras ner till av förmånsvärdet för en jämförbar konventionell bil. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjda reseavdrag, sänkt gräns för avdragsgilla resekostnader och om att resor till dagis skall ingå. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). höjde det avdragsgilla beloppet för kostnad för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och i tjänsten från till fr.o.m. . höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). Det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och för resor i tjänsten och näringsverksamhet höjdes per mil . Avdraget för resor med förmånsbilar är härefter (för dieseldrivna förmånsbilar) (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk471 av m.fl. att reseavdraget höjs till milen (yrkande 11) och att avdraget för resor med förmånsbil höjs till per mil (för dieseldrivna bilar) (yrkande 12). föreslår i motionerna Fi297 yrkande 12 av m.fl. (kd) och Fi273 yrkande 6 av m.fl. att gränsen för reseavdrag sänks till . föreslår i motion Sk489 av m.fl. att rese-avdraget höjs till per mil (yrkande 14). Vidare föreslår dessa motionärer att resor till barnomsorg får inkluderas (yrkande 12). liberalerna föreslår i motion Fi285 yrkande 11 av m.fl. att resor till barnomsorg inkluderas. Reseavdraget fastställdes till per mil och avsikten var då att tillskapa en viss marginal för att beloppet skulle kunna kvarstå under . Härefter har avdragsbeloppet höjts med en krona till per mil under innevarande år. Syftet med denna höjning har varit att stimulera rörlig-heten på arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening finns det inte nu någon anledning att genomföra ytterligare justeringar av dessa belopp. När det gäller förslagen om en sänkning av gränsen för reseavdraget är detta enligt utskottets mening mindre lämpligt. Avdragsgränsen har en prak-tisk betydelse genom att den bidrar till att förenkla taxeringsarbetet. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu sänka denna gräns. När det gäller förslagen om en möjlighet att räkna in den extra tiden för att lämna barn på dagis finns det enligt utskottets mening skäl att hålla gräns-dragningen kring dagens avdragsrätt för resor till och från arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resan för inlämning och hämtning av barn på dagis när tidsvinsten beräknas skulle komplicera de bedömningar som måste göras i dessa fall. Härtill kommer att fördelningspolitiska invändningar kan riktas mot åtgärder som innebär att endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sina levnads-kostnader.