yttr · GP05SoU2y · 2002-01-01 00:00:00 — Motionärerna åberopar att adopterade barn oftare än andra lider av psykiska besvär och att de inte bör utsättas för den ytterligare börda det innebär att ha homosexuella föräldrar. (s) framhåller i motion L20 att tillgängligt underlag borde ha föranlett en annan slutsats i fråga om möjligheterna till anhörigadoptioner och internationella adoptioner. Motionären åberopar de invändningar som framförts från flera remissinstanser och experter samt anför att förslagen inte är förenliga med barnens bästa. I motion L23 av () yrkas att avslår regeringens förslag när det gäller rätten för registrerade partner att prövas som adoptivföräldrar. Motionären anför bl.a. att barn behöver både en mamma och en pappa samt att adopterade barn är överrepresenterade bland barn med identitetsproblem. I motion L24 av m.fl. (fp) framförs den inställningen att registrerade partner inte bör få prövas vare sig för internationella adoptioner eller för styvbarnsadoption av partners adopterade barn. Tillkännagivanden härom begärs i yrkandena 1 respektive 2. Motionärerna anser att kommitténs arbete inte i tillräcklig grad utgått från principen om barnets bästa utan alltför mycket fokuserat på vuxnas behov och perspektiv. Kommittén har vidare tonat ned den psykiska sårbarheten hos adopterade barn liksom de negativa resultaten i forskningen om barn i homosexuella familjer. till yttranden från olika remissinstanser. I motion L22 av m.fl. (m) yrkas avslag på förslaget att ge registrerade partner rätt att prövas som adoptivföräldrar (yrkande 1). Motionärerna ställer sig bakom förslaget att tillåta styvbarnsadoption men anser att det inte skall vara tillåtet att ensamadoptera ett barn i avsikt att låta en registrerad partner genomföra en styvbarnsadoption. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som förhindrar detta (yrkande 2). Motionärerna betonar vikten av ytterligare kunskap om barn som adopterats i homosexuella familjer. Innan sådan forskning har genomförts är det omöjligt att avgöra om en utvidgad adoptionsrätt är till barnets bästa. Det anförs vidare att ett utsatt barn i så liten utsträckning som möjligt skall behöva söka sig utanför familjen för att finna förebilder. Förslaget skulle leda till haltande rättsförhållanden internationellt eftersom skulle vara ensamt om denna adoptionsmöjlighet. Motionärerna åberopar också risken att givarländerna avstår från att sända barn för adoption till . I motion L19 av m.fl. (s) yrkas en ändring av regeringens förslag med innebörd att registrerade partner endast skall få möjlighet att adoptera barn med hemvist i . Motionärerna har inget att invända mot förslaget om närståendeadoption och adoption av barn i utan anser att det är viktigt att i dessa avseenden bejaka registrerade partner som föräldrar. Motionärerna anför att många positiva förändringar har skett när det gäller synen på homosexuella men att de inte är tillräckliga. Risken finns att internationellt adopterade barn skulle uppleva ett ännu starkare utanförskap i en homosexuell familj och att detta ytterligare skulle försvåra barnets identitetsutveckling. Enligt motionärernas mening bör man därför avvakta med att öppna möjligheterna till internationell adoption för registrerade partner. Motionärerna är också kritiska till att barn som adopteras av registrerade partner kommer att ställas utanför det skydd som om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner ger. I motion L21 av m.fl. (v) yrkas att beslutar att den prövning som skall göras av adoptanter inte skall ställa krav på att det skall finnas kvinnliga och manliga förebilder utanför adoptionsrelationen (yrkande 1). Enligt motionärerna är en adoption inte till för att ge barnet en mor och en far utan för att ge barnet en trygg lösning på problemet att det blivit av med sina föräldrar. Den lösningen kan många olika personer tillgodose. Den prövning som skall göras av adoptanter skall utgå från barnets bästa och inte utgå från kön utan se bortom kön. Motionärerna yrkar vidare att beslutar att ge regeringen i uppdrag att ge utredningen om internationella adoptioner (dir. 2001:93) ett tilläggsdirektiv som tar sikte på de förändringar i lagstiftningen som föreslås i propositionen (yrkande 4). Utredningen bör enligt motionärerna utarbeta tydliga riktlinjer till socialnämnder och förvaltningsdomstolar när det gäller att bedöma vilka krav som bör ställas på de makar och partner som vill ta emot ett barn i syfte att adoptera det. Motionärerna anser det vidare angeläget att dessa instanser får utbildning och utarbetar en metodik för att kunna utföra sakliga lämplighetsprövningar av ansökande föräldrar. Kompetenshöjningen skall syfta till att motverka diskriminering på grund av de sökandes sexuella läggning. Det är av yttersta vikt att hemutredningarna inte fäster avseende vid sexuell läggning utan gör en saklig prövning av de individuella förutsättningarna hos sökandena. Motionärerna understryker att det inte får förekomma separata riktlinjer i de fall då sökandena är av samma kön. När det först gäller frågan om huruvida registrerade partner bör ges möjlighet att adoptera barn kan konstateras att forskningen om barn som växer upp med homosexuella vuxna inte specifikt rör adopterade barn. Adopterade barn, som kan vara särskilt sårbara redan på grund av sin bakgrund, kan dock uppleva en homosexuell familjesituation som ett problem. Forskning kring barn i homosexuella familjer talar emellertid för att om det finns starka positiva känslomässiga band mellan barnet och de vuxna föreligger som regel goda förutsättningar att hantera frågor som rör familjens speciella situation. Föräldrarnas sexuella läggning synes inte ha någon betydelse för ett barns möjligheter att utvecklas gynnsamt. Utskottet delar regeringens bedömning att registrerade partner generellt har samma förutsättningar som makar att tillgodose de särskilda behov av praktisk och känslomässig omsorg och omvårdnad som adopterade barn kan ha, även med beaktande av den känsliga situation som barn i homosexuella familjer kan befinna sig i. Av betydelse i sammanhanget är att inställningen till homosexuella i är under förändring i positiv riktning. Såsom regeringen anfört kan en styvbarnsadoption i ett registrerat partnerskap innebära fördelar för barnet genom att dess ekonomiska, sociala och rättsliga trygghet ökar. Om partner kan adoptera gemensamt skulle fler lämpliga adoptivföräldrar finnas tillgängliga. Att erkänna en sådan homosexuell familjebildning ger vidare en viktig signal till de barn som lever hos homosexuella vuxna. Sammantaget ställer utskottet sig bakom regeringens bedömning att det får anses vara i enlighet med principen om barnets bästa att registrerade partner ges möjlighet att adoptera. Det har uttryckts en oro för att vissa ursprungsländer kan komma att bli mer restriktiva när det gäller att lämna barn för adoption till , således även till heterosexuella par och ensamstående. Utskottet delar dock regeringens bedömning att denna risk inte är så stor att den bör hindra att förslaget genomförs. Vidare kan tilläggas att berörda myndigheter skall få i uppdrag att kontinuerligt följa upp konsekvenserna av lagändringen samt lämna förslag på åtgärder som kan visa sig motiverade. Uppföljningen skall avse såväl ursprungsländernas reaktion och utvecklingen när det gäller internationella adoptioner som förhållandena för de barn som adopteras. Regeringen kommer även att på andra sätt utvärdera lagändringen, om behov härav uppkommer. Utskottet delar regeringens bedömning att det vid prövningen av de sökandes lämplighet att adoptera är av grundläggande betydelse att förhållandet är seriöst och stabilt och att sökandena är mogna och ansvarskännande. Det är också viktigt att barnet får möjlighet till ett naturligt umgänge med såväl kvinnor som män samt att varaktiga och goda förebilder av båda könen finns i barnets närhet. Utskottet instämmer också med regeringen att det kan behöva tas vissa särskilda hänsyn när det gäller prövningen av registrerade partner. Det skall t.ex. finnas öppenhet kring partnerskapet. Det är också viktigt att partnerna kan hantera omgivningens attityder samt att de har beredskap att möta barnets tankar om familjen och en positiv inställning till det motsatta könet. Utskottet vill framhålla vikten av hög kvalitet i hemutredningarna och god kompetens bland personal när det gäller att bedöma lämpligheten av de registrerade partner som önskar adoptera. Utskottet ser därför positivt på den utredning om internationella adoptioner som tillsatts och som bl.a. har i uppdrag att utveckla arbetet kring prövningen av adoptionssökande. I direktiven (dir. 2001:93) framhålls vikten av att blivande adoptivföräldrar får tillräcklig kunskap om adoptivbarns särskilda behov samt att de som bedömer lämpligheten hos potentiella adoptivföräldrar får lämplig utbildning för uppgiften liksom handledning i arbetet. Utredningen skall vidare pröva hur länsstyrelsernas tillsynsfunktion kan förstärkas vad beträffar kvalitet och uppföljning i hemutredningarna. Slutligen skall utredningen föreslå åtgärder som bättre tillgodoser de särskilda behov av socialt stöd som adoptionssituationen ger upphov till hos familjerna och barnen. Utskottet vill också betona arbete med att genomföra den strategi för kunskapsutveckling inom som finns redovisad i proposition /01:80 med förslag till ny socialtjänstlag. Även detta arbete kan komma att bidra till en höjd kvalitet i hemutredningarna och till ökad kompetens bland personal. Utskottet ställer sig också bakom förslaget att registrerade partner och homosexuella sambor gemensamt skall kunna utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare utöva vårdnaden om ett barn. Utskottet delar därvid regeringens bedömning att registrerade partner och homosexuella sambor allmänt sett kan erbjuda en sådan uppväxtmiljö som behövs för att kunna hantera eventuella problem. Mot bakgrund av vad som anförts anser socialutskottet att lagutskottet bör avstyrka motionerna L17 (m), L19 (s), L20 (s), L22 (m) yrkandena 1 och 2, L23 (m), L24 (fp), L25 (kd, m, c) samt L26 (kd) yrkandena 1-7. Utskottet instämmer med regeringen att det är viktigt för identitetsutvecklingen hos ett barn som växer upp med adoptivföräldrar av samma kön att barnet har tillgång till både en manlig och en kvinnlig förebild i sin närhet. Motion L21 (v) yrkande 1 bör därmed avstyrkas. I motion L21 (v) yrkande 4 anförs att utredningen om internationella adoptioner m.m. bör utarbeta tydliga riktlinjer till bl.a. socialnämnderna rörande vilka krav som bör ställas på de par som ansöker om medgivande till adoption. Motionärerna anser vidare att samma riktlinjer skall gälla oavsett om sökandena är av olika eller samma kön. Enligt direktiven till utredningen (dir. 2001:93) saknas förutsättningar för att i socialtjänstlagen ange specifika krav på föräldrarnas egenskaper och förmåga. Bakgrunden härtill är att varje föräldrapar är unikt och att så många olika faktorer har betydelse för vad som är ett gott föräldraskap. Utskottet ställer sig bakom denna utgångspunkt. Som ovan anförts delar vidare utskottet regeringens uppfattning att det kan behöva tas vissa särskilda hänsyn vid prövningen av registrerade partner, bl.a. när det gäller öppenheten kring partnerskapet samt förmågan att hantera omgivningens attityder och barnets tankar om familjen. Utskottet instämmer dock med motionärerna att det är angeläget att motarbeta fördomar, okunskap och olika former av diskriminering på grund av sexuell läggning. Inställningen till homosexuella är till stor del en kunskapsfråga. I direktiven till den ovannämnda utredningen anges att det är viktigt att de som bedömer lämpligheten hos potentiella adoptivföräldrar får lämplig utbildning och handledning. Mot bakgrund av det arbete som pågår för att öka kompetensen inom bör inte ta något initiativ på området. anser sammanfattningsvis att lagutskottet bör avstyrka även motion L21 yrkande 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). och (båda kd) anför: Adoptioner är inte till för att ge vuxna människor barn utan för att ge barn föräldrar. Ingen har rätt till barn, vare sig heterosexuella eller homosexuella par. Däremot har enligt vår mening alla barn rätt till föräldrar av båda könen. På grund av olika omständigheter kan ett barns ena eller båda biologiska föräldrar försvinna ur barnets liv. Det är då samhällets skyldighet att medverka till att barnet ändå får en uppväxtsituation som i så hög utsträckning som möjligt liknar det ursprungliga familjeförhållandet. Adoptionens syfte och innebörd är att ge barnet en ersättning för dess biologiska föräldrar. Att barnets utveckling sker genom ett kontinuerligt växelspel mellan föräldrarnas olika roller har påvisats i en mängd olika studier. Varje barn bör därför så långt det är möjligt ha rätt till identifikation med föräldrar av båda könen. Vi vill också framhålla att om homosexuella par tillåts adoptera måste stora delar av den befintliga familjerätten anpassas eftersom den utgår från båda föräldrarnas betydelse för barnets utveckling. Om så inte sker kommer lagstiftningen att bli inkonsekvent. Om förslaget genomförs blir barn som förlorat sina biologiska föräldrar de enda barn i som inte får rätt till en mamma och en pappa. Regeringen medger i sitt förslag att barnet behöver ha förebilder av båda könen och förutsätter att det som komplement skall finnas en varaktig god manlig respektive kvinnlig förebild i barnets närhet. Därmed har regeringen erkänt att en konstellation med två föräldrar av samma kön inte är tillräcklig för barnets utveckling. Enligt vår mening kan en förebild utanför familjen aldrig vara detsamma som en förälder. Könsidentifikation handlar nämligen om att leva i en relation till denna förebild. Dessutom är det osäkert om en förebild utanför familjen verkligen kommer att finnas till hands under hela uppväxten. I konsekvens med ovanstående resonemang anser vi inte heller att en homosexuell person skall få adoptera sin partners barn genom så kallad styvbarnsadoption. Vid en adoption upphör de familjerättsliga banden, såväl rättigheter som skyldigheter, gentemot barnets biologiska föräldrar och släkt. Vi anser att kontakten mellan barnet och de biologiska föräldrarna och deras släktingar skall eftersträvas vare sig föräldrarna lever i hetero- eller homosexuella förhållanden. Barn som adopteras internationellt löper redan nu större risk att få problem med sin identitetsutveckling, vilket aktuell forskning visar. Även om det går bra för de flesta finns tyvärr en ökad risk för kriminalitet, missbruk och självmordsförsök. Att adopteras av ett homosexuellt par torde kunna innebära en ökad belastning för sådana barn, särskilt under tonåren. Enligt en attitydstudie som Kommittén om barn i homosexuella familjer låtit utföra är en majoritet av svenska folket negativ till adoptionsmöjligheter för homosexuella. Detta faktum skulle enligt vår mening naturligtvis påverka livsvillkoren för barn som adopteras av homosexuella. Vi anser inte att barn någonsin får bli ett medel i politiska ambitioner att vända opinionstrender. Genom att tillåta homosexuella par att adoptera skulle enligt vår uppfattning frångå , som stadgar att alla beslut som rör barn skall utgå ifrån barnets bästa. Ett bifall till förslaget skulle också innebära ett brott mot konventionens försiktighetsprincip. Principen innebär att sådana åtgärder inte skall vidtas som eventuellt kan utgöra ett hot mot barnets bästa, även om detta inte fullt ut kan beläggas. Enligt vår mening får barn aldrig användas som verktyg för att åstadkomma vad som kan upplevas som en angelägen åtgärd för vuxna. Lagförslaget strider vidare enligt vår mening mot . Skulle förslagen i propositionen godtas av måste dessutom den europeiska konventionen om adoptioner frånträdas, något som regeringen själv kallar olämpligt men ändå föreslår. Vi avvisar även detta förslag. Slutligen vill vi framhålla att om inför en rätt för homosexuella par att prövas för adoption kommer detta med all sannolikhet att leda till att även de adoptioner som sker enligt nu gällande regler stoppas. Därmed berövas många barn möjligheter till ett bättre liv. Det anförda innebär att vi anser att lagutskottet bör avstyrka proposition 2001/02:123 Partnerskap och adoption och tillstyrka motion L26 (kd) yrkandena 1-7. Registrerade partners rätt att prövas som adoptivföräldrar , , och (alla m) anför: Frågan om registrerade partner skall ges rätt att prövas som adoptivföräldrar måste avgöras med utgångspunkt i barnets bästa och med fokusering på adoptivbarns speciella situation. Adoptionen i sig innebär att barnet har fler frågor rörande identiteten att förhålla sig till än andra barn. Det stora flertalet adopterade klarar sig bra. Det har dock visat sig att det går sämre för en del av de adopterade barnen. Kunskapen om adoptioner och adoptivbarns utveckling är ännu ofullständig. Ny forskning har emellertid visat att det finns en betydande överrisk för självmord och psykologiska komplikationer hos adopterade barn. När det gäller adopterade barn i homosexuella familjer saknas det helt kunskap. Enligt vår mening är det nödvändigt att avvakta ytterligare forskning innan det kan avgöras om möjligheten till internationell adoption för registrerade partner är i enlighet med barnets bästa. Att dra slutsatser om hur internationella adoptivbarn klarar av att hantera sin speciella livssituation utan tillgång till mer fullständig kunskap är inte ansvarsfullt ur ett barnperspektiv. Det finns ingen anledning att hasta fram en lagändring. Föräldrarna är barnets primära förebilder. Intill dess motsatsen bevisats måste utgångspunkten vara att adopterade barns särskilda behov i största möjliga utsträckning skall kunna mötas i deras omedelbara närhet, dvs. Ett utsatt barn skall inte behöva tvingas söka sig utanför familjen för att finna förebilder. Vidare vill vi påpeka att förslaget skulle leda till haltande rättsförhållanden internationellt sett, eftersom skulle stå isolerat i denna adoptionsmöjlighet. Inget land är berett att lämna barn till registrerade partner. Det går inte heller att ignorera risken att givarländerna som en följd av den svenska lagändringen helt skulle avstå från att sända barn till för adoption. Mot bakgrund av de ställningstaganden vi redovisat ovan är vi nu inte beredda att stödja regeringens förslag när det gäller registrerade partners möjlighet att adoptera gemensamt. Vi stödjer dock förslaget att tillåta närståendeadoptioner för registrerade partner. För de barn som då berörs är det biologiska ursprunget klart, vilket väsentligt underlättar identitetsbyggandet jämfört med andra adoptivbarn. Barnen lever i många fall i samma familjekonstellation såväl före som efter adoptionen. Närståendeadoptionen blir ett sätt att ge ett barn med en förälder två föräldrar. Det kan också vara ett sätt att ge ett barn två fungerande föräldrar. I andra situationer blir närståendeadoption ett sätt att ge barnet tryggare långsiktiga villkor i form av två föräldrar som är juridiskt sanktionerade. Närståendeadoption för registrerade partner bör komma i fråga i situationer som är parallella till när gifta par kan närståendeadoptera, eller när det annars finns en särskild relation, såsom nära släktskap mellan adoptanten och barnet. Vi anser att bör avslå förslaget att registrerade partner skall ges möjlighet att prövas som adoptivföräldrar. bör vidare begära att regeringen återkommer med ett lagförslag om närståendeadoptioner inom registrerade partnerskap. bör således tillstyrka motion L22 (m) yrkandena 1 och 2. Prövningen av sökandes lämplighet att adoptera och (båda v) anför: Regeringen framhåller i propositionen att det, i den mån barnet inte växer upp med adoptivföräldrar av olika kön, är viktigt att barnet har tillgång till en manlig och en kvinnlig förebild, dvs. en man och en kvinna utanför adoptionsrelationen som har en tillräckligt nära kontakt med barnet och som kan vara en god förebild. Vi efterlyser en djupare analys av vad detta innebär. Frågan är vilket slags kvinnlighet och manlighet som regeringen anser måste finnas i omgivningen runt homosexuella par som vill adoptera barn. Eftersom regeringen anser att de samkönade adoptivföräldrarna skall ha kvinnliga och manliga förebilder utanför adoptionsrelationen finns det, enligt vår mening, anledning att anta att regeringen anser att ett samkönat föräldraskap kan inverka negativt på det adopterade barnet. Denna utgångspunkt ifrågasätter vi starkt. Vi lever visserligen i ett samhälle där den heterosexuella kärnfamiljen är den vanligaste familjebildningen. Det finns dock ingen forskning som tyder på att det är just kombinationen mamma och pappa som är det bästa för ett barn. En adoption är inte till för att ge barnet en mor och en far, utan för att ge barnet en trygg lösning på problemet att det förlorat sina föräldrar. Vi anser att den prövning som skall göras av potentiella adoptanter skall utgå från barnets bästa. Vad som bör krävas är naturligtvis att adoptanterna kan visa att de lever i en socialt välfungerande familj som inte är en från omvärlden isolerad enhet. Prövningen av registrerade partner skall inte utgå från kön, utan se bortom kön. bör enligt vår mening således besluta att det vid prövningen av adoptanter inte skall ställas krav på att det finns kvinnliga och manliga förebilder utanför adoptionsrelationen. Regeringen har tillsatt en utredning om internationella adoptioner som bl.a. har fått i uppdrag att se över hur hemutredningar kan förbättras (dir. 2001:93). Det framkommer inte av direktiven om utredningen kommer att beakta de förändringar som föreslås i den nu aktuella propositionen. Vi anser därför att regeringen bör besluta om tilläggsdirektiv till utredningen som tar sikte på de lagändringar som föreslås. Utredningen bör enligt vår mening utarbeta tydliga riktlinjer till socialnämnder och förvaltningsdomstolar när det gäller att bedöma vilka krav som bör ställas på de makar och partner som vill ta emot ett barn i syfte att adoptera det. Dessutom är det angeläget att såväl socialnämnder som förvaltningsdomstolar får lämplig utbildning för kompetensutveckling och framför allt utarbetar en metodik för att kunna utföra en saklig lämplighetsprövning av ansökande föräldrar. Det är enligt vår mening av yttersta vikt att de hemutredningar som görs inte fäster avseende vid sexuell läggning utan att det görs en saklig prövning av ansökande partners och makars individuella förutsättningar. Vi vill understryka att det inte skall förekomma separata riktlinjer i de fall då sökandena är av samma kön. Den kompetenshöjning som vi efterfrågar skall syfta till att motverka diskriminering på grund av de sökandes sexuella läggning. Det anförda innebär att vi anser att lagutskottet bör tillstyrka motion L21 (v) yrkandena 1 och 4. 2001/02:SoU2y Avvikande meningar Avvikande meningar 2001/02:SoU2y