yttr · GP05SfU3y · 2002-01-01 00:00:00 — Ersättning vid tillfälligt arbete Till skatteutskottet har beslutat att bereda socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 2001/02:Sk24 yrkandena 2 och 3 av Per m.fl. (v), 2001/02:Sk25 yrkande 2 av m.fl. (kd) och 2001/02:Sk26 yrkande 3 av m.fl. (m). har vidare anmodat () att avge yttrande över nämnda motionsyrkanden. begränsar sitt yttrande till att i huvudsak avse motion 2001/02:Sk24 yrkande 3. gäller att den som bedriver näringsverksamhet skall lämna kontrolluppgift på ersättning eller förmån för tillfälligt arbete om ersättningen eller förmånen uppgår till . För fysiska personer och dödsbon gäller en beloppsgräns om . I regeringens proposition 2001/02:25 En ny lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter föreslogs inte någon ändring av nämnda beloppsgränser. Med anledning av propositionen i denna del väcktes motionsyrkanden om att höja beloppsgränsen för näringsidkare . I en av motionerna föreslogs dessutom att inkomst-bortfallet för staten till följd härav skall kompenseras genom att arbetsgivaravgifter tas ut på totalbeloppet som företaget har betalat ut i form av ersättningar och förmåner för tillfälliga arbeten med belopp understigande . Sedan skatteutskottet beslutat att uppskjuta behandlingen av nämnda motionsyrkanden för ytterligare beredning tillstyrktes den i proposition 2001/02:25 föreslagna lagstift-ningen. trädde lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter i kraft. Socialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter, statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel. Allmän pensionsavgift tas ut enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften betalas av den enskilde och beräknas på ett underlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna inte överstiger 8,07 inkomstbasbelopp. Avgiften, som utgör av avgiftsunderlaget, är till viss del avdragsgill vid taxeringen och till viss del medges skattereduktion. betalas inte avgiften av den vars inkomster för året understiger av prisbasbeloppet. Socialavgifter utgörs enligt socialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft , av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet. Arbetsgivaravgifter skall i huvudsak betalas på avgiftspliktig ersättning för arbete i . Vissa undantag från avgiftsskyldighet finns liksom vissa regler om avgiftsfria ersättningar. Avgift skall t.ex. inte betalas på ersättning till en person om ersättningen till den personen understigit . Arbetsgivaravgifter beräknas på ett underlag som består av lön och andra skattepliktiga förmåner som en arbetsgivare utger till anställda. Den totala avgiftssumman är av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgiften utgör och ålderspensionsavgiften . Egenavgifter betalas på ett underlag som består av inkomst av annat förvärvsarbete. En egenföretagare betalar socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift och ålderspensionsavgift . Därtill gäller att en statlig ålderspensionsavgift tas ut enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstgrundad ålderspension och att arbetsgivare och egenföretagare enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift skall betala allmän löneavgift . m.fl. (m) begär i motion Sk26 yrkande 3 beslut om att den nedre gränsen för kontrolluppgiftsskyldighet vid tillfälligt arbete bestäms till . Motionärerna påpekar att beloppet inte har ändrats och att det i fast penningvärde motsvarar . Enligt motionärerna är det hög tid att anpassa beloppsgränsen till penningvärdeförändringen. I motion Sk24 av Per m.fl. (v) begärs i yrkande 2 beslut om höjd beloppsgräns till för när kontrolluppgift skall lämnas för den som bedriver näringsverksamhet. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att arbetsgivaravgifter skall tas ut på totalbeloppet som företaget betalat ut i form av ersättningar och förmåner vid tillfälliga arbeten på belopp understigande . Motionärerna anser att detta behövs för att neutralisera det eventuella inkomstbortfall som kan uppstå när kontrolluppgift inte skickas ut. Även i motion Sk25 yrkande 2 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om en höjning av beloppsgränsen för när näringsidkare skall lämna kontrolluppgifter för tillfälligt arbete. Motionärerna anser att beloppsgränsen bör höjas till och att finansiering kan ske genom att de företag som använder tillfällig arbetskraft särredovisar utgifterna för tillfälligt arbete och betalar en schablonmässig avgift för dem. Ett sådant förfarande skulle underlätta inte bara för företagarna utan också för skattemyndigheterna som tvingas hantera ett stort antal kontrolluppgifter på mycket små belopp. Utskottet har förståelse för önskemålet att så mycket som möjligt underlätta för företagen och deras administration. Som framgår av RSV:s yttrande innebär emellertid en höjning av den aktuella beloppsgränsen att det i praktiken inte längre blir möjligt att ta ut inkomstskatt på tillfälliga ersättningar understigande . Av det skälet har motionsförslag framförts om att inkomstbortfallet för staten skall kompenseras genom att arbetsgivaravgifter tas ut på respektive företags sammanlagda utbetalningar för tillfälliga arbeten understigande . RSV, som har avstyrkt motionsyrkandena i fråga, har bl.a. anfört att ett uttag av arbetsgivaravgifter på belopp understigande utan koppling till socialförsäkringssystemet skulle innebära ett betydande avsteg från principen att socialavgifter betalas på ersättning för arbete som är förmånsgrundande och att detta avsteg från socialavgiftslagstiftningens grunder ensamt är ett tillräckligt skäl för att RSV kraftigt skall avstyrka detta yrkande. RSV har även tagit upp frågan om förslagets konsekvenser för administrationen liksom möjligheterna till skattekontroll. Såvitt gäller sambandet mellan avgifter och förmåner vill utskottet framhålla de stora förändringar som skett i strukturen för socialavgifter och avgiftsuttag i avsikt att skapa bättre samstämmighet mellan förmåner och avgifter i socialförsäkringen. Särskilt genomförandet av det reformerade ålderspensionssystemet har medfört stora förändringar liksom det förhållandet att finansieringen av de olika försäkringsgrenarna har blivit mer renodlad. Genom att avgiftsinkomster och utgifter för olika försäkringsgrenar lättare kan följas ökar enligt utskottet trovärdigheten för socialförsäkringssystemen. Någon exakt samstämmighet mellan förväntade avgiftsinkomster och utgifter har dock inte eftersträvats, och smärre och tillfälliga skillnader mellan inkomster och utgifter bör kunna finnas utan att det föranleder justeringar av avgiftsnivån. Den nya socialavgiftslagen, som trädde i kraft så sent som , ger enligt utskottets mening en tydligare bild av dels vem som är skyldig att betala socialavgifter, dels för vilka ersättningar som avgifter skall betalas. Genom att skyldigheten att betala socialavgifter knyts till sådant arbete som medför att en person omfattas av den arbetsbaserade försäkringen enligt socialförsäkringslagen (1999:799) har också sambandet mellan socialförsäkringstillhörighet och skyldigheten att betala socialavgifter stärkts. I den nya socialavgiftslagen har behållits bestämmelsen att arbetsgivaravgifter inte betalas på ersättning till en person om ersättningen till den personen understigit . En motsvarighet till denna bestämmelse finns i lagen om inkomstgrundad ålderspension, enligt vilken ersättning som härrör från en och samma arbetsgivare och inte uppgått till inte räknas som pensionsgrundande inkomst. Det innebär visserligen att en enskild som har inkomster från flera arbetsgivare men där inkomsterna från varje arbetsgivare understiger inte får någon motsvarande förmån i form av pensionsrätt på inkomsterna men sambandet mellan avgiftsuttag och rätt till förmåner är tydligt. Att det inte råder total överensstämmelse mellan avgifter och förmåner visas dock av det förhållandet att pensionsgrundande inkomst inte fastställs, för en person om inte summan av pensionsgrundande inkomster uppgår till av prisbasbeloppet. I det fall inkomsten från en arbetsgivare uppgår till mer än men inte till av prisbasbeloppet är arbetsgivaren skyldig att erlägga arbetsgivaravgifter utan att den enskilde får tillgodoräknas någon motsvarande förmån, såvida inte vederbörande har andra pensionsgrundande inkomster. Såvitt gäller sjukförsäkringen finns motsvarande regler i lagen om allmän försäkring. För rätt till sjukpenning fordras dock en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till av prisbasbeloppet. När det gäller sambandet mellan uttag av avgifter och motsvarande rätt till förmåner finns det även skäl att nämna det s.k. inkomsttaket inom socialförsäkringen som innebär att förmåner utges för inkomster upp till 7,5 prisbasbelopp eller inkomstbasbelopp. För uttag av arbetsgivaravgifter och egenavgifter finns däremot ingen motsvarande begränsning utan avgifter tas ut på hela inkomsten av anställning respektive av annat förvärvsarbete. I fråga om ålderspensionsavgiften gäller att den andel av influtna sådana avgifter som beräknas utgöra avgifter för inkomster som överstiger 8,07 inkomstbasbelopp förs till staten, medan avgifter på inkomstdelar därunder, dvs. sådana delar som grundar rätt till pension, förs till respektive till Första-Fjärde AP-fonderna. För att hindra de senaste årens utveckling med en allt större andel av förvärvsinkomsterna över taket har regeringen i budgetpropositionen aviserat sin avsikt att höja inkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , om det statsfinansiella läget tillåter det. Utskottet, som i samband med behandlingen av budgetpropositionen välkomnade den aviserade höjningen (se bet. 2001/02:SfU1 s. 26), anser att en sådan höjning är ett steg i rätt riktning mot att ytterligare stärka sambandet mellan avgifter och förmåner. Även om det ännu inte råder någon full samstämmighet mellan socialavgifter och förmåner har åtgärder dock vidtagits eller planeras som har till syfte eller i vart fall får till effekt att sambandet mellan förmåner och avgifter Mot bakgrund härav anser utskottet att skatteutskottet bör avstyrka motion Sk24 yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), () och () anför: Beloppsgränsen för när en näringsidkare skall lämna kontrolluppgift på ersättning vid tillfälligt arbete har enligt vad som anges i motionerna varit oförändrad . Eftersom en höjning av beloppsgränsen torde leda till ett bortfall av skatteintäkter har förslag framförts om att schablonmässigt belasta tillfälliga ersättningar med arbetsgivaravgifter. Enligt vår mening väcker det frågan om sambandet mellan uttag av socialavgifter och de förmåner dessa avgifter skall finansiera. Vår principiella inställning i den frågan är att avgifter som tas ut av arbetsgivare och enskilda i möjligaste mån skall motsvaras av förmåner. har också åtgärder vidtagits som syftar till att stärka detta samband. Ett slopande av 1 000-gränsen för uttag av arbetsgivaravgifter som inkomsterna görs förmånsgrundande skulle inte innebära ett frångående av principen om samband mellan avgifter och förmåner utan snarare innebära en förstärkning av detta samband. Att enbart slopa gränsen för arbetsgivaravgifter motsätter vi oss dock. yttrande 2001/02:SfU3y