ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GP05BoU2y · 2002-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Till finansutskottet har berett berörda utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2001/02:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar i sitt yttrande de förslag i tilläggsbudgeten som avser utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. I tilläggsbudgeten för föreslår regeringen förändringar av åtta anslag inom utgiftsområde 18. Flertalet av dessa förändringar beror på det förslag till slutlig justering av samtliga statliga myndigheters för de statliga avtalsförsäkringarna som läggs fram i tilläggsbudgeten. De statliga myndigheterna betalar försäkringsmässigt beräknade för förmåner som de anställda har enligt kollektivavtal (statliga avtalsförsäkringar). Dessa har varit schablonmässigt beräknade. Beslutet om att övergå till försäkringsmässigt beräknade innebar bl.a. att övergången skulle vara kostnadsneutral. Myndigheternas anslag har därför justerats med hänsyn till detta. har dock dessa justeringar byggt på uppskattningar av premierna. När de slutliga premierna för nu har fastställts har det visat sig att övergången inte blivit helt kostnadsneutral. Regeringen föreslår därför att anslagen för samtliga myndigheter slutligt justeras. Förslaget redovisas i en tabell för samtliga utgiftsområden. när också en annan justering av ett anslag föreslås anges justeringen under berört utgiftsområde. När det gäller utgiftsområde 18 är detta fallet endast beträffande länsstyrelseanslaget. För utgiftsområde 18 innebär förslaget sammanfattningsvis följande förändringar i anslagen för : - - - om ekologisk hållbarhet Länsstyrelserna - När det gäller anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. föreslår regeringen att anslaget skall minskas med . De skäl som redovisas för anslagsminskningen är i korthet följande. I den framlagda proposition 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier föreslås att länsstyrelserna skall ges ett övergripande ansvar för det regionala mål- och uppföljningsarbetet när det gäller miljökvalitetsmålen. För att de skall kunna fullgöra sitt arbete bör länsstyrelseanslaget enligt budgetpropositionen tillföras ytterligare från anslaget för miljöövervakning under utgiftsområde 20. Som framgår ovan görs en slutlig justering av premierna för de statliga avtalsförsäkringarna som innebär en anslagsminskning med för länsstyrelserna. Totalt föreslås anslaget därmed minskat med . Dessutom föreslår regeringen att anslaget 31:4 : Garantiverksamhet skall ökas med . Enligt regeringens bedömning bör avsättningen till garantireserven ske med en inledningsvis större summa än vad som tidigare beslutats. Regeringens förslag till tilläggsbudget för , som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 2001/02:
yttr · GP05BoU6y · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringens behandling av skrivelser Till har anmodat övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2001/02:75 Redogörelse för behandlingen av skri-velser till regeringen. Regeringens redogörelse upptar skrivelserna nr 131 /01 t.o.m. nr 137 /02. Även äldre riksdagsskrivelser som inte har redovisats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Redovisningen avser huvudsakligen sådana åtgärder som har vidtagits . Även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens slut har tagits med om skrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Utskottet har gjort en genomgång av de åtgärder som regeringen har vidtagit innan skrivelserna har ansetts slutbehandlade. Utskottet har även granskat de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som inte har redovisats som slutbehandlade. Granskningen föranleder ett påpekande. Påpekandet gäller redovisningen i regeringens propositioner. Utskottet har noterat att det inte alltid framgår om ett tillkännagivande från berörs av regeringens förslag och om regeringen i så fall anser att skrivelse i frågan är slutbehandlad eller inte. Exempel på fall där redovisningen har varit knapphändig är propositionerna Hyresgästinflytande vid ombyggnad och andra hyresrättsliga frågor (2001/02:41) och Kooperativ hyresrätt (2001/02:62). Med den nuvarande ordningen kan , trots att regeringen anser att frågan är slutbehandlad, vänta på beskedet att en viss skri velse är slutbehandlad. I vissa fall torde detta innebära att och dess ledamöter svävar i villfarelsen att regeringen fortfarande bereder frågan och avser att återkomma med förslag. En ordning där dessa uppgifter alltid redovisas skulle underlätta utvärderings- och uppföljningsarbete. Det skulle bl.a. innebära att gavs ett mer lättillgängligt underlag för att i samband med behandlingen av en proposition ta ställning till om det finns skäl för att återkomma med ett nytt tillkännagivande till regeringen. På motsvarande sätt skulle arbetet underlättas för den riksdagsledamot som överväger att motionera i frågan. förespråkar mot denna bakgrund en huvudprincip som innebär att det i regeringens propositioner uttryckligen bör redovisas vilka tillkännagivanden som berörs och regeringens ställningstagande till om skrivelse angående tillkännagivandet är slutbehandlad eller inte. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (-). 2001/02:BoU6y Utskottets överväganden
yttr · GP05FiU5y · 2002-01-01 00:00:00 — På detta sätt kan nytt kapital tillföras bolaget utan att kostnaden riskerar att belasta skattebetalarna ytterligare som tillskottet kan bidra till att den verksamhet och de investeringar som behövs kan genomföras. En ny ägare till har sedan möjlighet att avgöra om och hur det är affärsmässigt motiverat att driva utvecklingen av det digitala marknätet vidare. Regeringen bör därför bemyndigas att sälja statens aktier i . Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar utskottet att kulturutskottet tillstyrker yrkandena i motionerna Kr3 (fp) och Kr4 (m). Tillkännagivande om återrapportering (v, mp) av (), () och (). Enligt finansutskottets mening bör regeringen i enlighet med vad som framförs i motion Kr6 (v) skyndsamt göra en analys och samlad bedömning av ekonomiska utveckling och till återkomma med en redovisning av företagets finansiella ställning och långsiktiga finansieringsbehov. Utskottet anser att kulturutskottet bör tillstyrka motion Kr6 yrkande 2 och ge denna uppfattning till känna för regeringen. av (). Jag anser att den bedömning som gör i frågan om en garanti till borde vara en del av underlaget för beslut. Förslaget i propositionen 4 Utskottets sammanfattande bedömning 6 Utskottets sammanfattande bedömning (m, fp) 10 Tillkännagivande om återrapportering (v, mp) 11 En investering finansierad med lån ökar ett bolags tillgångar och skulder. Den bidrar på så sätt till att omslutningen på balansräkningen blir i motsvarande mån större. Investeringen påverkar däremot inte - förenklat sett - det egna kapitalets storlek. Soliditeten, eller kvoten mellan det egna kapitalet och balansräkningens omslutning, sjunker därför för ett företag med omfattande investeringar. Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EGT C71, 11.3 2000) yttrande 2001/02:FiU5y 2001/02:FiU5y Avvikande meningar Avvikande meningar 2001/02:FiU5y
yttr · GP05FiU6y · 2002-01-01 00:00:00 — Behandlingen av skrivelser till regeringen 2001/02:75) Till beslutade att bereda samtliga utskott tillfälle att - i de delar som har samband med respektive utskotts beredningsområde - yttra sig över regeringens skrivelse 2001/02:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Regeringens skrivelse redogör huvudsakligen för sådana åtgärder som regeringen vidtagit under med anledning av skrivelser. För att underlätta riksdagsutskottens möjligheter att få en så aktuell bild som möjligt vid sitt uppföljningsarbete har redovisningen även fått omfatta vissa regeringsbeslut , dvs. efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Redogörelsen är uppställd departementsvis. Inom varje departements område har materialet grupperats i fyra huvudgrupper, alltefter åldern på de behandlade riksdagsskrivelserna. Vid uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett särskilt intresse. Sammantaget 52 skrivelser redovisas i årets redogörelse inom finansutskottets ansvarsområde, vilket är lika många som i motsvarande skrivelse . Av de 52 skrivelserna rapporteras 33 som slutbehandlade och 19 som inte slutbehandlade. Det kan också noteras att finansutskottet i sina betänkanden enligt den gällande budgetordningen numera behandlar samtliga ärenden på tilläggsbudget. Vissa skrivelser omfattar bl.a. av detta skäl ett stort antal moment. En närmare uppföljning av regeringens åtgärder har gjorts för de moment i tilläggsbudgetbetänkandena som faller inom utskottets eget ansvarsområde. Sjutton av sammanlagt 52 riksdagsskrivelser som redovisas i regeringens återrapportering avser frågor som tillhör andra utskotts ansvarsområden men som behandlats av finansutskottet i samband med tilläggsbudgetar. Av riksdagsskrivelserna är 11 stycken äldre än och 6 stycken äldre än . Av dessa senare 6 redovisas 4 som inte slutbehandlade. Det äldsta inte slutbehandlade ärendet avser /96. Allmänt kan sägas att beslut inom utskottets ansvarsområde till övervägande delen fullföljts på det sätt som avsåg vid beslutstillfället och genomförts i rimlig tid. Utskottet konstaterar också att regeringen nu förbättrat rapporteringen så att den tillgodoser samtliga de önskemål som utskottet framförde i yttrandet avseende förra årets skrivelse. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och (). 2001/02:FiU6y yttrande
yttr · GP05FiU7y · 2002-01-01 00:00:00 — ordförandeskap i EU (c) 20 2001/02:FiU7y Utskottet Utskottet 2001/02:FiU7y 2001/02:FiU7y Avvikande meningar Avvikande meningar 2001/02:FiU7y Särskilda yttranden /02:FiU7y
yttr · GP05KU3y · 2002-01-01 00:00:00 — Frågan om de föreslagna ändringarna i paragrafen är förenliga med tryckfrihetsförordningen är, enligt utskottet, beroende av hur föreskrifterna utformas och därigenom av vilket innehåll texterna, illustrationerna och uppgifterna kan få. Bestämmelser om varningstext och innehållsdeklaration på tobaksförpackningar infördes i lagen (1975:1154). I propositionen som föregick lagen uttalade föredragande statsrådet, proposition 1975/76:49 s. 22, bl.a. Det är viktigt att märkningen anbringas på förpackningen på ett tydligt och iögonfallande sätt. Texten bör vara kort, lättläst och otvetydig. Det bör även kunna föreskrivas att en symbol skall anbringas i anslutning till texten. Texten skall vara avfattad på svenska språket. Den får inte utformas som en allmänt hållen uppmaning att avstå från tobaksbruk. Utredningen framhåller att en sådan utformning skulle kunna komma i strid med tryckfrihetsförordningens bestämmelser. Jag anser att varningstexten måste ges ett konkret innehåll med upplysningar om vilka risker bruket medför. Det skall således vara fråga om en saklig information som bygger på resultaten av forskningen på området. För att ett påbud om text med ett visst innehåll skall kunna tolereras från tryckfrihetsrättslig synpunkt bör, enligt Lagrådet, i anslutning till motivuttalandet ovan, krävas att det inte rör sig om texter av uttryckligen åsiktspåverkande eller opinionsbildande karaktär. Lagrådet ifrågasätter allvarligt om de i EG-direktivet artikel 5 med bilaga upptagna allmänna och kompletterande varningstexterna genomgående har den sakliga inriktning som krävs för att inte gränsen mot TF:s skyddområde skall överskridas. Enligt utskottet bör frågan om EG-direktivets varningstexters förenlighet med tryckfrihetsförordningen övervägas innan några föreskrifter beslutas. Detta bör enligt utskottet göras av regeringen och inte överlämnas åt en myndighet. Enligt utskottet bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anför. Utskottet förslår att motion So46 yrkande 1 avstyrks. Genomförande av märkningsdirektivet 2 Märkning av förpackningar 2 2001/02:KU3y Utskottet Utskottet 2001/02:KU3y 2001/02:KU3y Avvikande meningar
yttr · GP05SkU2y · 2002-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för -Utgiftsområde 3 och uppbörd Till finansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande över budgetpropositionen såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 16-28) jämte motioner. I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkänner att ramen för utgiftsområde 3 och uppbörd och anslagen för , skattemyndigheterna och ändras enligt följande uppställning (yrkande 28). Utgiftsområde/anslag Belopp enligt Förändring av Ny ram/Ny statsbudget 2001 ram/anslag anslagsnivå 11 056 6 215 304 3:1 , ramanslag 439 232 484 439 716 3:2 Skattemyndigheterna, ramanslag 4 594 628 9 466 4 604 094 3:3 , ramanslag 1 170 388 1 106 1 171 494 De ändringar som föreslås hänger samman med en slutjustering av premierna för statliga avtalsförsäkringar. Anslaget till föreslås öka med , anslaget till med och anslaget till skattemyndigheterna föreslås öka med . Det senare anslaget föreslås dessutom öka med för att täcka kostnader i samband med överflyttningen av ansvaret för handläggningen av bouppteckningar från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. Denna ökning finansieras genom en motsvarande minskning av anslaget till domstolsväsendet under utgiftsområde 4. Utskottet har inte någon erinran mot förslaget om ändrad ram och anslag såvitt avser utgiftsområde 3 och uppbörd och tillstyrker därför proposition 2001/02:1 (volym 1) yrkande 28 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GP05SoU6y · 2002-01-01 00:00:00 — Statens nettokostnad för att upphäva de inskränkningar som gjordes 1996 har beräknats till 300 miljoner . Jag anser att det är viktigt att detta behov beaktas i budgetarbetet och åren därefter. Detsamma gäller den genomgripande tillgänglighetsreformen, där jag liksom tidigare förordar en engångssatsning på sammanlagt , fördelad över . Kostnadsbedömningen är densamma som gjort. Denna satsning bör komma i gång . bör därför med bifall till motion Fi48 (fp) yrkande 2 tillkännage för regeringen vad jag här har anfört. () anför: Jag anser att det ekonomiska ansvaret för den frivilliga missbrukarvården alltjämt bör ligga hos kommunerna. Eftersom staten ansvarar för narkotikapolitiken med dess inslag av tvång bör staten emellertid, enligt min mening, ta ett visst ekonomiskt ansvar för tvångsvården. Efter det att en kommun redovisat vilka åtgärder som vidtagits för en missbrukare och visat att den följt bestämmelserna i socialtjänstlagen bör staten garantera de huvudsakliga kostnaderna för tvångsvården. bör därför med bifall till motion Fi48 (fp) yrkande 5 tillkännage för regeringen vad jag här har anfört. 2001/02:SoU6y Avvikande meningar Avvikande meningar 2001/02:SoU6y
yttr · GP05UU2y · 2002-01-01 00:00:00 — Därför räcker det inte med handlingsprogram, utan det krävs därutöver aktivt handlande från utlandsmyndigheternas sida. Inom det militära och säkerhetspolitiska området har man på vissa strategiskt valda ambassader placerat militärattachéer för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer med andra stater samt för att följa utvecklingen på plats i viktigt regioner. På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen i frågor rörande de mänskliga rättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner samt underlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet och koordineringen med internationella organ och organisationer. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 8 anser utskottet att regeringen bör utreda förutsättningarna för att utse MR-attachéer. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 8. och (båda kd) anför: Enligt utskottets uppfattning är det av central betydelse att förbättra den svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externa samarbetsmöjligher vad avser globala miljöfrågor. bör därför ha miljöattachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen i frågor rörande miljöfrågorna. Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, exempelvis i regioner där miljöförstöringen är särskilt påtaglig eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 9 anser utskottet att regeringen bör utreda förutsättningarna för att utse miljöattachéer. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2001/02:U351 (kd) yrkande 9. och (båda v) anför: har åtnjutit ett högt anseende i tredje världen. I världens fattiga länder har internationella agerande åtnjutit respekt. Till viss del har detta berott på att haft omfattande internationella kontakter i många länder - inte minst i tredje världen. Regeringen lade emellertid ned tre ambassader i strategiskt viktiga länder i tredje världen - , och . riktade kritik mot dessa åtgärder. Vi hyste i samband med inträde i EU starka farhågor för att utrikespolitik skulle bli starkt eurocentristisk. Dessa farhågor har i långa stycken besannats. Så har exempelvis representation i vuxit kraftigt på bekostnad av vårt lands representation i tredje världen. anser att bristen på balans mellan EU-länderna och världens fattiga länder när det gäller utrikesrepresentation måste justeras. Principer för representation utomlands, dess organisation, m.m. 3 Medel för bibehållande av vissa utlandsmyndigheter 10 Principer för utrikesrepresentationen 10 MR-attachéer vid utlandsmyndigheterna 11 Miljöattachéer vid utlandsmyndigheterna 11 Principer för utrikesrepresentationen 12 Antalet utlandsmyndigheter per .