yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Om syftet är att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation bör andra lösningar användas, t.ex. förbättringar av de olika stöd som går direkt till barnfamiljerna. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ett tillkännagivande till regeringen om att yrkesfiskar-avdrag m.m. bör införas. Jämför avvikande meningarna 2 (kd) och 3 (c). har tidigare beslutat ett tillkännagivande om att regeringen efter en beredning av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållande till grannländerna skall återkomma till med förslag som tillgodoser de krav på konkurrensneutralitet i förhållande till grannländerna som väckts i flera motioner (bet. 1996/97:SkU13). Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationen för det svenska yrkes-fisket lade fram betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3). Utredningen föreslår att det nu gällande avdraget för ökade levnadskostnader vid fiske ersätts av ett nytt avdrag benämnt yrkesfiskar-avdrag. Vidare lägger utredningen fram förslag om metoder för att möjliggöra resultatutjämning vid fartygsbyte. Regeringen har anmält ett yrkesfiskaravdrag till kommis-sionen för prövning enligt statsstödsreglerna (Jo2001/2645). Enligt anmälan skall yrkesfiskaravdraget utbetalas till fiskare med yrkesfiskarlicens och uppgå till , dock högst av inkomsten. Den planerade stödåtgärden motiveras bl.a. med att de danska yrkesfiskarna har ett motsva-rande stöd som godkänts av kommissionen. anför i motion Fi297 yrkande 27 av m.fl. att det svenska fisket verkar på en internationell marknad, där fiskefartygen lägger till och säljer fisk i ett flertal länder med påföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska fisket måste därför ha likvärdiga skattevillkor med sina konkurrentländer. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att ett yrkes-fiskaravdrag bör införas och avsätter medel för detta avdrag och ett särskilt fiskekonto . anför i motion MJ220 yrkande 12 av att det finns ett särskilt yrkesfiskaravdrag i och och att avdraget innebär att man kan få göra ett skatteavdrag för de dagar man varit till sjöss och fiskat. Ett motsvarande yrkesfiskaravdrag bör enligt motionärerna omgå-ende införas i så att de skickliga svenska yrkesfiskarna får möjlighe-ter att konkurrera på lika villkor. Avdraget bör gälla fr.o.m. . Som framgår av vad som anförts bereds frågan om införande av ett särskilt yrkesfiskaravdrag och de övriga förslag som lagts fram i betänkandet Yrkes-fiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3) nu av regeringen. har planerna på införande av ett yrkesfiskaravdrag anmälts till kommis-sionen för prövning enligt statsstödsreglerna. Enligt utskottets mening bör regeringens fortsatta beredning av förslagen nu avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en översyn av beskatt-ningen av personaloptioner. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (fp). En personaloption är en rättighet som ges ut enbart till anställda inom ett företag eller en företagsgrupp. Den innebär att den anställde under vissa förutsättningar har rätt att förvärva aktier till ett i förväg bestämt pris. Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställda som får del av för-månen och är ofta bestämda i en optionsplan. Av 10 kap. 11 § inkomstskattelagen framgår dels att en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker, dels att en skatt-skyldig som på grund av sin tjänst förvärvar en rätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Särskilda regler gäller vid in- och utflyttning. Syftet med dessa reg-ler är att beskattningen endast skall träffa optionsrätt som är intjänad i . Moderata samlingspartiet avsätter i sin inkomstberäkning medel för en lätt-nad i beskattningen av personaloptioner. liberalerna anför i motion Fi285 yrkande 8 av m.fl. att beskattningen av personaloptioner skyndsamt bör ses över både för dem som är långsiktigt verksamma i och dem som vistas här till-fälligt. Vid översynen bör konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler tas som en utgångspunkt. Målet bör vara att den särskilda löneskatten slopas på dessa förmåner. Optionsprogrammen innebär ett visst mått av risktagande från såväl arbetsta-garens som arbetsgivarens sida. I och med att parterna - genom avtalets kon-struktion - har valt att skjuta upp beskattningen till en framtida tidpunkt är det svårt att förutse storleken på de skatte- respektive avgiftsinbetalningar som krävs när beskattningen väl utlöses. Om värdet är noll har den anställde gått miste om sin löneförmån. Är värdet stort kan skyldigheten att erlägga arbets-givaravgifter bli betungande för arbetsgivaren. Enligt utskottets mening finns det inte något bärande skäl att beskatta lön i form av optioner efter förmånli-gare regler än de som gäller för andra löneförmåner. Det är bara inom vissa delar av arbetsmarknaden som den här typen av löneförmåner kan erhållas, och det skulle enligt utskottets mening skapa en i det närmaste ohållbar situa-tion om vissa grupper på detta sätt fick en förmånligare beskattning än andra grupper. Med det anförda avstyrker utskottet det aktuella motionsyrkandet. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion för hushållstjänster. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och sysselsätt-ning (SOU 1997:17). Moderata samlingspartiet, , liberalerna föreslår i sina partimotioner att en skattereduktion för hus-hålls-tjänster införs i enlighet med ett av partierna framställt gemensamt förslag. Förslaget innebär att en skattereduktion på införs för privatper-soners betalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet, . Motionärerna anför att förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet jämfört med dagens regler. Yrkandena framställs i motion Sk471 yrkande 31 av m.fl. (m), Fi297 yrkande 31 av m.fl. (kd), Sk489 yrkande 13 av m.fl. (c) och Fi285 yrkande 10 av m.fl. (fp). Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänste-sektorn i den form motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skatterefor-men och som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsätt-ningen blir mycket små eller inga alls som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. Vidare skulle en stimulans av denna typ leda till gränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner. Utskottet avstyrker motionsyrkan-dena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om skattelättnader för royalty. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 2 (kd). Royalty skall enligt huvudregeln beskattas i inkomstslaget närings-verksam-het. Om royalty grundar sig på anställning eller på uppdrag eller tillfällig verksamhet som inte ingår i en näringsverksamhet skall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst. Moderata samlingspartiet anför i motion Sk471 yrkande 29 av m.fl. att den nuvarande beskattningen av royalty från uppfinningar och patent i inkomstslagen näringsverksamhet och tjänst driver uppfinningsrika innovatörer i landsflykt i stället för att slå vakt om deras kompetens för att utveckla nya idéer i . Motionärerna hemställer att fattar beslut om att royalty skall beskattas som inkomst av kapital . anför i motion Fi297 yrkande 28 av m.fl. att har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som i stället exploateras i andra länder, och de hemställer att beslutar att royalty skall beskattas som inkomst av kapital med en inledande tvåårig skattebefrielse. Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skattestimulan-ser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare föreslagits av (SOU 1993:84), men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Motionsförslag om skattelättnader för royalty och patenterade uppfinningar har vid upprepade tillfällen avslagits av och senast i betän-kande SkU19 Motioner om företags- och kapitalbeskattning. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av den tillfälliga skattefriheten för svenska sjömän vid arbete i viss inter-nationell trafik till taxering. Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.9, yrkande 36) att den tillfälliga skattefriheten för sjömän som arbetar på skepp från andra nordiska länder i internationell trafik förlängs med . I propositionen anförs att anställda ombord på fartyg som är registrerade i Danskt Internationalt Skibsregister () är undantagna från dansk sjömansskatt och får en nettolön som är lägre än motsvarande bruttolön. De sjömän med hemvist i som arbetar på danska färjor med anställning hos dansk arbetsgivare kan dock enligt avtalet beskattas i för inkomsten. Med hänsyn till den svåra situation dessa sjömän oförskyllt har hamnat i har de undantagits från svensk skatt vid taxering (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). Frågan diskuteras i den nordiska kretsen. Dessa diskussioner kommer enligt vad som anförs i budget-propositionen att fortsätta. I avvaktan på en gemensam lösning föreslår regeringen att skattefriheten för dessa ombordanställda skall gälla även vid taxering. har inte funnit någon anledning till erinran mot detta förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Beskattning av investmentföretag och värdepappersfonder Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att schablonintäkten för investmentföretag skall sänkas till och att avdrag för utdel-ning i fortsättningen skall tillåtas ge upphov till underskott i invest-mentföretag och värdepappersfonder. Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.1, yrkande 43) att schablonintäkten för investmentföretag sänks till samma nivå som för värdepappersfonder, dvs. , och att spärren mot underskott vid avdrag för utdelning tas bort för investmentföretag och värdepappersfonder. Ändringarna tillämpas första gången vid taxering. I propositionen anförs att värdepappersfonder beskattas enligt regler som liknar dem som gäller för investmentföretag men att investmentbolagen har en schablonintäkt på i stället för . Den högre schablonintäkten för investmentbolag har enligt vad som anförs motiverats med att investment-bolag, till skillnad från värdepappersfonderna, kan ta upp lån och att ränte-kostnaderna reducerar schablonintäkten. Regeringen anför att en närmare prövning av detta motiv visar att det inte är hållbart eftersom det inte beaktar det förhållandet att den slutlige ägaren, i frånvaro av avdragsrätt för räntor hos mellanhanden, har möjlighet att uppnå samma resultat genom egen upp-låning. Nivån på schablonintäkten för investmentföretag bör således enligt regeringens mening sänkas till den nivå som gäller för värdepappersfonder, dvs. Vidare anförs att gällande regler för investmentföretag och värdepappers-fonder innebär att avdraget för utdelning inte får föranleda underskott. Efter-som begränsningen kan försvåra för dessa att upprätthålla en jämn utdel-ningspolitik och då regeln närmast har karaktär av en ordningsföreskrift bör den enligt regeringens mening slopas. har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar Utskottets delförslag i korthet Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot rege-ringens bedömning att beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar bör avskaffas. Regeringen bedömer (avsnitt 8.5.2) att det är angeläget att beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffas. I propositionen anförs att den nuvarande beskattning av företagens kapital-vinster på andelar i dotter- och intresseföretag medför att företagens vinster beskattas både i dotterföretaget och i moderföretaget och att detta inte är önskvärt eftersom en vinst endast bör beskattas en gång i företagssektorn. Härtill kommer att dagens system kan kringgås. Frågan har utretts av företagsskatteutredningar och de föreslår i betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) att kapitalvinster på näringsbetingade andelar skall vara skattefria. I konsekvens härmed föreslås i betänkandet även att kapitalförluster vid försäljningar av näringsbetingade andelar inte längre skall vara avdragsgilla. Eftersom en sådan förändring av skattebestämmelserna kan ge upphov till oönskade skatteplaneringsåtgärder föreslås även nya och utvidgade regler för beskatt-ning av s.k. CFC-bolag (controlled foreign company). Regeringen anför att det pågår ett intensivt arbete med dessa frågor inom men att frågornas omfattning och komplexitet innebär att ett lagförslag till riks-dagen kan lämnas tidigast . har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens bedömning. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopad skatt på aktieutdel-ning, slopat noteringsvillkor i lex Asea-reglerna, införande av ett permanent riskkapitalavdrag, ändrade betalningsregler för F-skatt, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd) och 4 (fp). Frågan om s.k. enkelbeskattning och dess inverkan på företags-investe-ringarna har utretts av företagsskatteutredning. Utredningen av-visade i betänkandet En lättnad i dubbelbeskattningen av mindre företags inkomster (SOU 1996:119) ett generellt slopande av dubbelbeskattningen som ett medel att förbättra villkoren för företagande. Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20), har genomfört lättnader i beskattningen av utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade företag års taxering. Lättnaderna ersatte det riskkapitalavdrag som införts tidigare. En möjlighet för publika aktiebolag att återköpa egna aktier har införts i den associationsrättsliga regleringen fr.o.m. (prop. 1999/2000:34, bet. 1999/2000:LU9). Skattereglerna har anpassats till denna nya möjlighet (prop. 1999/2000:38, bet. 1999/2000:SkU12). För att underlätta för koncerner att omstrukturera har svenska aktiebolag sedan 1991 års taxering en möjlighet att skjuta upp beskattningen när verk-samheten delas upp genom att samtliga aktier i ett eller flera dotterföretag delas ut till ägarna (lex Asea). En förutsättning är bl.a. att andelarna i moder-företaget är noterade. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk471 av m.fl. att skatten på aktieutdelning slopas års vinster (yrkande 28) och att noteringsvillkoret i de s.k. lex Asea-reglerna om uppskov med skatten på vissa aktieutdelningar slopas (yrkande 32). föreslår i motion Fi297 av m.fl. (kd) att en skattereduktion (riskkapitalavdrag) införs för den som direkt eller indirekt via ett företag eller en fond köper nyemit-terade aktier i onoterade bolag . Riskkapitalavdraget skall vara permanent och införs (yrkande 19). Även dessa motionärer föreslår att beskattningen av utdelning på aktier slopas (yrkande 32). slopas de större aktiebolagens möj-lighet till återköp av egna aktier (yrkande 29). Bolagsskatten höjs till för att delvis finansiera slopad förmögenhetsskatt och slopad skatt på aktieutdel- ningar (yrkande 30). För att stimulera nybyggnation bör direktavskrivning tillåtas för hyresrätter i områden med bostadsbrist (yrkande 46). liberalerna föreslår i motion Fi285 av m.fl. att skatten på aktieutdelningar slopas (yrkande 12), att företagare får en möjlig-het att betala in preliminär F-skatt i förhållande till faktiskt intjänad inkomst (yrkande 22) och att inbetalningsdagen skall avgöra om betal-ning av preliminärskatt har gjorts i rätt tid (yrkande 23). Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagens investeringsbenägenhet. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. I skattelagstift-ningen har detta förhållande beaktats genom de särskilda lättnader som gäller vid beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier. Dessa skattelättnader ersatte ett tidigare riskkapitalavdrag. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena om slopad skatt på aktieutdelning och även förslaget om införande av ett riskkapitalavdrag. Möjligheten för publika aktiebolag att återköpa egna aktier är enligt utskottets mening en anpassning till vad som gäller i flertalet europeiska länder och syftar till att skapa nya möjligheter för aktiebolag att föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna. Målet är ett effektivare utnyttjande av bola-gens och näringslivets resurser, och åtgärden innebär en betydande lättnad i kapitalbeskattningen för de berörda bolagen. Frågan om en motsvarande möjlighet för privata bolag ingår i den pågående översynen av 3:12-systemet. Utskottet är inte berett att tillstyrka att denna möjlighet nu avskaffas och avstyrker därför det aktuella motionsyrkandet. gör det möjligt för en koncern att omstrukturera genom att dela ut ett dotterbolag eller en dotterkoncern till ägarna. Under vissa vill-kor medges ägarna uppskov med beskattningen av en sådan utdelning, och skatt tas ut först när ägaren i sin tur avyttrar aktierna. Reglerna har senast omarbetats i anslutning till att en generell skatterättslig reglering av fusioner och fissioner infördes (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5). Härvid infördes bl.a. lättnader i det s.k. noteringsvillkoret. Lättnaden innebar att kravet på notering på A-listan ersattes med ett krav på marknadsnotering. Ett motions-yrkande om att noteringskravet skulle släppas helt avslogs av utskottet med hänvisning till att noteringen behövs när anskaffningsvärdet på aktierna i det utdelande bolaget skall fastställas och att avsaknaden av ett marknadsvärde antagligen skulle leda till praktiska problem med tillämpningen av dessa regler. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och avstyrker därför motionsyrkandet om ett slopande av noteringsvillkoret. Värdeminskningsavdrag för byggnad medges enligt avskrivningsplan och beräknas med hänsyn till den tid byggnaden anses kunna utnyttjas. Av framgår att hyresfastigheter normalt kan skrivas av . En engångsnedskrivning för just hyresfastigheter i vissa områden skulle enligt utskottets mening innebära ett avsteg från de principer om kon-kurrensneutralitet vid beskattningen som ligger bakom skattereformen och framstår som svårhanterlig inom ramen för skattesystemet. Behovet av sti-mulans för bostadsbyggandet bör enligt utskottets mening i första hand tillgo-doses utanför skattesystemet, och regeringen har också infört ett tillfälligt investeringsbidrag i syfte att främja nyproduktionen av hyreslägenheter, sär-skilt i tillväxtregioner. Investeringsbidraget förväntas bidra till en ökad pro-duktion av hyresbostäder tillgängliga för bredare inkomstgrupper. Utskottet avstyrker med det anförda det aktuella motionsförslaget. När det gäller ansvaret för att inbetalningar till skattekontot kommer anser utskottet att det är en fördel att ha en ordning som stämmer överens med civilrättsliga principer om hur betalning och redovisning görs i andra sammanhang. Utskottet är inte berett att tillstyrka en återgång till de äldre principerna för dessa skattebetalningar och avstyrker motionsyrkandet. Slutligen har utskottet när det gäller förslaget om inbetalning av F-skatt i förhållande till faktiskt intjänad inkomst uppfattningen att schablonberäk-ningen vid debitering av F-skatt är en förenklande och arbetsbesparande metod. Utskottet avstyrker förslaget. Med det anförda och då utskottet inte är berett att tillstyrka att bolags-skatten höjs till avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. De särskilda reglerna för fåmansaktiebolag Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändrade klyvningsregler för fåmansföretagen, om slopad arvsskatt på arbetande kapital och om särskilda regler när likviden för ett fåmansföretag utgörs av aktier som inte får säljas . Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd) och 4 (fp). I 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) finns särskilda regler om fördelning mellan tjänst och kapital av utdelningar från och kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansföretag. Dessa regler omfattar bl.a. delägare som är verk-samma i fåmansföretaget i betydande omfattning och som därmed anses inneha s.k. kvalificerade andelar. Reglerna skall garantera att inkomster som härrör från delägarnas arbetsinsatser i bolaget beskattas på samma nivå som förvärvsinkomster och inte enligt den proportionella skattesats om som gäller för utdelningar och kapitalvinster. Fåmansföretagsreglerna fanns tidi-gare i den numera upphävda 3 § 12-12 e mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, och i dagligt tal kallas de fortfarande 3:12-reglerna. Moderata samlingspartiet tar i motion Sk491 yrkande 13 av m.fl. upp den situation som uppkommer när ett fåmansbolag säljs mot en likvid i aktier som inte får lösas in direkt. Om uppskov begärs med beskatt-ningen av vinsten och de mottagna aktierna sedan sjunker i värde ger detta en förlust som kan dras av i inkomstslaget kapital. Skatteeffekten av detta avdrag är dock lägre än den beskattning som träffar den tjänstebeskattade delen av vinsten. Resultatet är att skatt till någon del måste betalas för den tjänstebe-skattade vinsten även om de mottagna aktierna helt förlorat sitt värde. I avvaktan på att detta problem löses föreslår motionärerna att vinsten i dess helhet får beskattas i inkomstslaget kapital i dessa fall. Reglerna bör tillämpas fr.o.m. . föreslår i motion Fi297 av m.fl. att de nuvarande 3:12-reglerna ersätts med enklare regler så att kapitalbeskattning kan tillämpas på utdelning utöver ett belopp som kan betraktas som mark-nadsmässig lön (yrkande 45). De föreslår också att arvsskatten på bundet kapital slopas vid generationsskiften (yrkande 38). liberalerna föreslår i motion Fi285 yrkande 18 av m.fl. att 3:12-reglerna ändras så att fåmansbolagsägare tjänstebe-skattas upp till ett belopp som motsvarar medel-inkomsten och i övrigt under kapital. Regeringen tillsatte 1999 den s.k. 3:12-utredningen. Den har två huvudupp-gifter dels en översyn av de särskilda reglerna för aktiva ägare i fåmansaktie-bolag (bl.a. analyser av alternativa underlag för inkomstklyvning), dels en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna vid generationsskiften av företags-förmögenhet. Enligt direktiven skulle utredningen vara klar . Utredningsarbetet har dock fördröjts bl.a. genom byte av särskild utre-dare, vilken begärt förlängd utredningstid till , och det fram-går av budgetpropositionen att regeringen avser att besluta om en sådan för-längning.