yttr · GP05BoU3y · 2002-01-01 00:00:00 — En skärpt lagstiftning och riktvärden krävs således beträffande buller från andra källor än trafik. Det är även angeläget att det pågående arbetet på bullerområdet intensifieras. Långsiktighet kräver kraftfull samordning och uppföljning. Bullermål kan samordnas med andra miljömål i en strategisk planering. Här har en viktig roll. Verket bör få ett tydligare uppdrag att kraftfullt arbeta med bullerfrågorna särskilt på det långsiktiga strategiska planet. Inom EU pågår ett viktigt arbete med sikte på ett kommissionsdirektiv för omgivningsbuller. Detta arbete måste följas och stödjas intensivt från svensk sida eftersom europeisk samverkan är absolut nödvändig i flera bullerfrågor. Bulleremissionen från vägfordon i normal trafik förorsakad av däck/väg-banebuller och bulleremissionen från godståg är två exempel. Vad vi med anledning av motionerna 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, i motsvarande del, och 2000/01:MJ797 (fp) anfört om buller bör som sin mening ge regeringen till känna. Energianvändningen i byggnader är en annan viktig fråga som behandlas i propositionen. Genom att värma våra bostäder med biobränslen i stället för med direktverkande el kan stora effektivitetsvinster göras som stora mängder elenergi frigörs, vilket kommer den svenska basindustrin till del. Det höga oljepriset i kombination med låga elpriser har dock lett till att många har valt att övergå från olja till el för att värma sin bostad. Detta har ökat behovet av effekt, särskilt kalla dagar. Vi anser mot denna bakgrund att det är dags att genomföra förändringar vad gäller bidragsreglerna för konvertering från el till uppvärmning med fjärrvärme eller hus-egen värmekälla. I syfte att minska effektuttaget till en lägre kostnad bör även delkonvertering bli bidragsberättigad. Det är också nödvändigt att förändra regelverket för taxeringsvärdet beträffande energieffektiviserande åtgärder. Genom dessa åtgärder ökar incitamenten för konsumenterna att göra konverteringar i energibesparande syfte. Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 25 anfört om energianvändning bör som sin mening ge regeringen till känna. Även materialanvändningsfrågor har betydelse för en god bebyggd miljö. Fokus måste sättas på materialanvändningen vid såväl nybyggnation som renovering av byggnader. är dåligt på att ta till vara sin förnämliga råvara trä. Vi anser således att det behövs en tydligare politik när det gäller användningen av den svenska råvaran trä i byggandet. Regeringen bör därför överväga att utforma ett nationellt mål för ökad användning av trä enligt samma modell som tillämpas i bland annat . Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:MJ40 (s) anfört om ökad träanvändning bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns även skäl att ta upp det kommunala vetots utformning. Genom att genomföra en avveckling av befintliga kärnkraftsreaktorer kan tillförseln av radioaktiva ämnen begränsas. Detta är även viktigt med tanke på att det inte finns någon tillfredsställande metod för hur det radioaktiva avfallet från kärnkraftsindustrin skall slutförvaras. Det faktum att ingen kommun säger sig vara beredd att ta på sig ansvaret för ett djupförvar i berg gör att frågan under kommer att förbli olöst. Det är viktigt att det kommunala vetot i denna fråga är absolut, med tanke på de effekter ett djupförvar kan komma att få för kommunernas framtida utvecklingsmöjligheter. Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 21 anfört om det kommunala vetot bör som sin mening ge regeringen till känna. Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m. av (). Regeringens förslag på bullerområdet är inte tillräckligt. Det krävs åtgärder inte bara mot trafikbuller. Vi finner skäl att här uppmärksamma att skyddet av tysta områden i den bebyggelsen i väsentlig grad handlar om att hålla bostadsområden fria från annat buller, särskilt buller från ventilationsanläggningar och liknande. Sådant buller är mycket lättare att tekniskt och till låg kostnad dämpa än vad det är att komma till rätta med trafikbullret. Många bostadsmiljöer som skulle kunna vara tysta har emellertid fått tystnaden ödelagd av ventilationsanläggningar. Här är en snabb sanering mycket angelägen som en dellösning på bullerproblemet i städer. Det bedrivs också visst arbete med att söka åstadkomma en sådan bullersanering. Arbetet försvåras emellertid av att lagstiftningen är för svag. En skärpt lagstiftning och riktvärden krävs således beträffande buller från andra källor än trafik. Det är även angeläget att det pågående arbetet på bullerområdet intensifieras. Långsiktighet kräver kraftfull samordning och uppföljning. Bullermål kan samordnas med andra miljömål i en strategisk planering. Här har en viktig roll. Verket bör få ett tydligare uppdrag att kraftfullt arbeta med bullerfrågorna särskilt på det långsiktiga strategiska planet. Inom EU pågår ett viktigt arbete med sikte på ett kommissionsdirektiv för omgivningsbuller. Detta arbete måste följas och stödjas intensivt från svensk sida eftersom europeisk samverkan är absolut nödvändig i flera bullerfrågor. Bulleremissionen från vägfordon i normal trafik förorsakad av däck/väg-banebuller och bulleremissionen från godståg är två exempel. Vad vi med anledning av motionerna 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, i motsvarande del, och 2000/01:MJ797 (fp) anfört om buller bör som sin mening ge regeringen till känna. Energianvändningen i byggnader är en annan viktig fråga som behandlas i regeringens förslag. Genom att värma våra bostäder med biobränslen i stället för med direktverkande el kan stora effektivitetsvinster göras som stora mängder elenergi frigörs, vilket kommer den svenska basindustrin till del. Det höga oljepriset i kombination med låga elpriser har dock lett till att många har valt att övergå från olja till el för att värma sin Detta har ökat behovet av effekt, särskilt kalla dagar. Vi anser mot denna bakgrund att det är dags att genomföra förändringar vad gäller bidragsreglerna för konvertering från el till uppvärmning med fjärrvärme eller husegen värmekälla. I syfte att minska effektuttaget till en lägre kostnad bör även delkonvertering bli bidragsberättigad. Det är också nödvändigt att förändra regelverket för taxeringsvärdet av fastigheter avseende energieffektiviserande åtgärder. Genom dessa åtgärder ökar incitamenten för konsumenterna att göra konverteringar i energibesparande syfte. Vad vi med anledning av motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 25 anfört om energianvändning bör som sin mening ge regeringen till känna. Även materialanvändningsfrågor har betydelse för en god bebyggd miljö. Fokus måste sättas på materialanvändningen vid såväl nybyggnation som renovering av byggnader. är dåligt på att ta till vara sin förnämliga råvara trä. Vi anser således att det behövs en tydligare politik när det gäller användningen av den svenska råvaran trä i byggandet. Regeringen bör därför överväga att utforma ett nationellt mål för ökad användning av trä enligt samma modell som i bl.a. . Vad vi med anledning av motion 2000/01:MJ40 (s) anfört om ökad träanvändning bör som sin mening ge regeringen till känna. Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m. av (). Regeringens förslag på bullerområdet är inte tillräckligt. Enligt vår mening ger de forskningsresultat som visar att man kan koppla samman stress och buller anledning till oro. Ett samband mellan buller och skolbarns minnesprestation är nu också föremål för forskning. Vi människor blir stressade av att bullret ständigt finns runt omkring oss och då uppstår olustkänslor. Ett viktigt verktyg för att bekämpa buller vore gränsvärden för annat buller än trafikbuller. Vad vi med anledning av motion 2000/01:Bo509 (mp) yrkande 3 anfört om buller bör som sin mening ge regeringen till känna. Även materialanvändningsfrågor har betydelse för en god bebyggd miljö. Fokus måste sättas på materialanvändningen vid såväl nybyggnation som renovering av byggnader. är dåligt på att ta till vara sin förnämliga råvara trä. Vi anser således att det behövs en tydligare politik när det gäller användningen av den svenska råvaran trä i byggandet. Regeringen bör därför överväga att utforma ett nationellt mål för ökad användning av trä enligt samma modell som i bland annat . Vad vi med anledning av motion 2000/01:MJ40 (s) anfört om ökad träanvändning bör som sin mening ge regeringen till känna. Slutligen finner vi skäl att ta upp det kommunala vetots utformning. Genom att genomföra en avveckling av befintliga kärnkraftsreaktorer kan tillförseln av radioaktiva ämnen begränsas. Detta är även viktigt med tanke på att det inte finns någon tillfredsställande metod för hur det radioaktiva avfallet från kärnkraftsindustrin skall slutförvaras. Det faktum att ingen kommun säger sig vara beredd att ta på sig ansvaret för ett djupförvar i berg gör att frågan kommer att förbli olöst. Det är viktigt att det kommunala vetot i denna fråga är absolut, med tanke på de effekter ett djupförvar kan komma att få för kommunernas framtida utvecklingsmöjligheter. Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 21 anfört om det kommunala vetot bör som sin mening ge regeringen till känna. och () anför: I propositionen föreslår regeringen delmål och strategier för de miljökvalitetsmål som antog 1999. De nationella kvalitetsmålen är 15 i antal varav målet God bebyggd miljö har direkt anknytning till bostadsutskottets beredningsområde. För är förvaltarskapstanken ledstjärnan för miljöpolitiken och miljöarbetet. Med den enskilda människans ansvar för sitt liv, sina resurser, beslut och handlingar följer ett förvaltarskap. Ansvaret gäller inte minst miljön och naturresurserna som måste förvaltas ansvarsfullt, så att kommande generationer också får del av dem. Begreppet "hållbar utveckling" definieras ofta som "en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov". Genom att betona generationsperspektivet, återspeglar denna definition mycket väl de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön. Samhällsplaneringen är navet i utvecklingen av samhället och kommer att spela en allt större roll, inte minst när det gäller avfolkningsbygderna. Samhällsplaneringen har i många stycken förknippats med växande samhällen men är väl så viktig i bygder med en för stor infrastruktur och tomma lägenheter. För att hela skall leva är det viktigt att även planera väl i de bygder som lever med en krympande befolkning. Den centrala beståndsdelen i god samhällsplanering är helhetsperspektivet. Ett antal remissinstanser, bl.a. , dåvarande och , har uttryckt kritik mot att samhällsplanering lyfts fram som styrmedel utan att hållbar utveckling behandlas i hela dess bredd, utifrån också ekonomiska och sociala aspekter. Regeringen menar att detta inte ingått i arbetet med att formulera delmål för miljökvalitetsmålen. Hur regeringen avser att gå vidare i arbetet med andra dimensioner av hållbar utveckling än den rent ekologiska redovisas inte i propositionen. Inför det vidare arbetet med att undanröja de stora miljöproblemen inom en generation vill därför betona det ansvar samhällsplaneringen har att se till helheten, vilket innebär ekologisk, ekonomisk, kulturell och social hållbarhet. vill vidare markera att inventeringen av tysta zoner utgör en mycket viktig del av arbetet med hållbar utveckling. Denna fråga har också lyfts fram av bl.a. , och . I propositionen medger regeringen att en kartläggning av bullerfria områden bör startas. efterlyser att ett tydligt uppdrag ges till ansvarig myndighet att inleda detta arbete. Propositionen innehåller förslag om att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . anser det är viktigt att arbetet med att minska trafikbullerstörningar fortsätter. Ett annat bullerproblem som borde uppmärksammats i propositionen är evenemang med hög ljudnivå som sker både inomhus och utomhus. Detta påverkar i hög grad den boendes miljö och kan orsaka tinnitus, särskilt drabbade är ungdomar. En högsta ljudnivå för evenemang bör tas fram. vill påpeka att det är viktigt med stadens gröna rum och att hänsyn tas till dem när man förtätar staden. är det svårt att förtäta staden utan att andelen hårdgjord yta ökas så vi ställer oss tveksamma till detta delmål. vill särskilt betona och instämma i propositionens delmål när det gäller kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. skall kulturhistoriskt värdefull bebyggelse vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. anser att innemiljön också skulle ha uppmärksammats. Särskilt bör innemiljön uppmärksammas i offentliga lokaler som skolor och gruppboende, men också i bostäder. Innemiljön har stor betydelse för vårt välmående eftersom större delen av tiden tillbringas inomhus. Undermålig ventilation, obeprövade bygg- och inredningsmaterial liksom fukt- och mögelskador bidrar till att människor upplever besvär. Den stora ökningen av allergier och annan överkänslighet beror till stor del på dålig inomhusluft, fukt och mögel. Därför behövs det en återkommande kontroll av fukt, mögel, radon, ventilation m.m. För att komma till rätta med problemen i inomhusmiljön krävs hälsodeklarerade bostäder. Det behövs också system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial och byggnader som underlag vid beskrivningar av byggobjekts konsekvenser för ekologisk hållbarhet. Vi avser att följa utvecklingen på området och om det visar sig nödvändigt återkomma med förslag. Utskottet 2001/02:BoU3y 2001/02:BoU3y Avvikande meningar Avvikande meningar 2001/02:BoU3y