yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.6, yrkande 32) att den mängd spritdrycker som privatpersoner kan föra in till från ett annat EU-land utan att skatt skall betalas i ökas från 1 till fr.o.m. och med . Kvoterna för övriga alkoholdrycker och för tobaksprodukter ändras inte. I propositionen anförs att , i likhet med och , kan fortsätta att ha regler som avviker från cirkulationsdirektivet men att allmänna EG-regler för privatinförsel skall gälla . En successiv ökning skall ske i enlighet med det beslut rådet fattat och fr.o.m. gäller enligt beslutet att införselkvoten för spritdrycker skall höjas från 1 till . Regeringen avser senare att återkomma till frågan inför de ytterligare ändringar i regelverket som föranleds av den framtida ned-trappningen av begränsningarna. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk471 av m.fl. att det skall vara möjligt att fritt införa sprit, starkvin, vin och öl fr.o.m. (yrkande 34). Motionärerna föreslår också att skatten på vin med normal alkoholhalt bestäms till 8,50 per liter och att skatten på andra viner sänks på motsvarande sätt fr.o.m. (yrkande 33) samt att skatten på öl sänks från nuvarande per volymprocent till per volymprocent fr.o.m. (yrkande 35). Enligt utskottets mening grundar sig det förslag som regeringen lägger fram på den överenskommelse om en övergångsperiod för införselbegränsningarna som finns intagen i rådets direktiv /44/EG. Utskottet ser inte någon anledning att som motionärerna föreslår besluta om högre gränser än vad som anges i direktivet när det gäller sprit, vin och öl. Utskottet avstyrker motions-förslaget och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller förslagen om en sänkning av alkoholskattesatserna har utskottet behandlat frågan om en sänkning av skatten på vin i betänkande 2001/02:SkU2 Skatten på vin och därvid behandlat motions-förslag med samma innehåll som i de nu aktuella motionsyrkandena. I ärendet tillstyrkte utskottet regeringens förslag i proposition 2000/01:144 om en nedjustering av skatten på vin för att få en viss utjämning av skatten på öl och skatten på vin men bedömde motionsförslagen som alltför långtgående och avstyrkte dessa. Utskottet är alltjämt av denna uppfattning och avstyrker därför de nu aktuella motionsyrkandena om sänkt skatt på vin och öl. En fortsatt grön skatteväxling Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en fortsatt grön skatte-växling och avstyrker motionsförslagen om sänkta drivmedels-skatter m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd) och 3 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.1.1, yrkande 35) att koldioxidskatten på bränslen höjs . För drivmedel neutraliseras höjningen genom en motsvarande sänkning av energiskatten. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas från höjningen av koldioxidskatten. Vidare utformas omläggningen så att skatte-belastningen för tillverkningsindustrin och jord-bruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blir oförändrad. bränslen, inklusive drivmedlen, tillkommer höjningar på grund av indexupp-räkningen av skattesatserna. Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.1.2, yrkande 35) vidare att energiskatten på el höjs med per kWh, vartill kommer indexuppräkning. Miljöbonu-sen på vindkraft bibehålls på dagens nivå på per kWh. I propositionen anförs att regeringen presenterade en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom en grön skatte-växling där höjda skatter inom energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. Ett första steg togs och innebar att en höjning av koldioxidskatten på bränslen som används för uppvärmning och en motsva-rande höjning av skatten på el bl.a. finansierade en höjning av grundavdragen vid inkomstbeskattningen. Skatteväxlingsstrategin beräknas omfatta sammanlagt . Regeringen anför att ett andra steg i skatteväxlingen bör genomföras . På samma sätt som bedömer regeringen att det är viktigt att öka koldioxidskattens tyngd vid beskattningen av bränslen och regeringen föreslår därför att en generell höjning av koldioxidskatten genomförs och att drivmedlen får en motsvarande sänkning av energiskatten där så är möjligt. De drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas i stället från höjningen. Tillverkningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna kompenseras genom en höjning av rabatten på koldioxidskatten. För att upp-rätthålla relativpriset höjs skatten på el med per kWh. På samtliga bränslen och på el tillkommer sedvanlig indexuppräkning. När det gäller vindkraftens miljöbonus är denna kopplad till den högsta skattesatsen på el. Regeringen anser att denna knytning är motive-rad och föreslår att miljöbonusen bibehålls på nuvarande per kWh. Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk471 yrkandena 15 och 16 av m.fl. att regeringens förslag om höjd koldioxidskatt och höjd skatt på el avslås. Vidare framställs i motion Sk471 yrkande 17 och i motio-nerna Fi242 av och , Fi271 av och , Sk288 av m.fl. yrkande 8 och Sk418 yrkande 4 av och yrkanden om en sänkning av skatten på bensin och diesel med per liter inklusive moms och begärs tillkännagivanden om behovet av en rejäl sänkning av drivmedels-skatterna och om åkeribranschens utsatta situation. I motionerna Fi230 yrkan-de 1 av och av framställs yrkanden om kraftigare sänkningar av skatten på bensin. anför i motion Fi297 av m.fl. att den svenska åkerinäringen lider svårt av de sämre konkurrensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU, och de föreslår att skatten på diesel sänks med per liter (yrkande 24). Regeringen bör enligt dessa motionärer återkomma med ytterligare åtgärder på skatteområdet för åkeri-näringen (yrkande 26). Vidare anförs att avstånden är längre i norra delar och att det är rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden. De föreslår att bensinskatten sänks med i stödområde A (yrkande 25). föreslår i motion Sk489 yrkande 29 av m.fl. att industrins nedsättning av koldioxidskatt minskas till . En viktig utgångspunkt för strategin för en grön skatteväxling är målet att begränsa utsläppen av de gaser som bidrar till växthuseffekten, framför allt koldioxid. Som regeringen anför finns det därför anledning att öka kol-dioxidskattens tyngd vid beskattningen av bränslen för att på det sättet skapa utrymme för en sänkning av skatten på arbete genom höjda grundavdrag. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag om en höjning av grundavdragen och tillstyrker följaktligen också den höjning av kol-dioxidskatten på bränslen och el som regeringen föreslår. Utskottet har inte heller i övrigt funnit någon anledning till erinran mot de förslag som rege-ringen lägger fram i denna del. När det gäller motionsförslaget om en skärpning av industrins koldioxid-beskatt-ning bör det framhållas att regeringens förslag har utformats på ett sådant sätt att de nedsättningsberättigade verksamheterna inte skall få en ökad skattebelastning eftersom utformningen av nedsättningssystemet för tillverk-ningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna utreds som en del i förberedel-serna för en fortsatt skatteväxling. Regeringen har beslutat (dir. 2001:29) tillkalla en kommitté med parla-mentarisk sammansättning som skall utreda utformningen av regler för ned-sättning av skatt på energi som förbrukas för uppvärmning och drift av statio-nära motorer inom sektorer som är utsatta för internationell konkurrens och analysera och föreslå lämpliga kriterier för vad som bör anses vara konkur-rensutsatt verksamhet och ange i vad mån detta bör motivera energiskattelätt-nader. Kommitténs arbete skall vara avslutat . Enligt utskottets mening bör resultatet av denna utredning avvaktas och utskottet är därför inte berett att tillstyrka motionsförslaget om en sänkning av industrins rabatt på koldioxidskatten. Också transportområdet är undantaget från den föreslagna skatteväxlingen eftersom frågor om förutsättningarna för en ökad miljörelatering av väg-trafikbeskattningen nu är föremål för en utredning. Regeringen har beslutat (dir. 2001:12) tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av vägtrafikens beskattning med målsättning bl.a. att öka trafikbeskattningens styrning mot miljövänliga och trafiksäkra alternativ. Även åkeriernas konkurrenssituation skall belysas. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete , och för de delar av uppdraget som särskilt påverkar åkerinäringens konkurrenssituation gäller att resultatet av arbetet skall redovisas med förtur i delbetänkande. Enligt utskottets mening bör resultatet av detta utredningsarbete avvaktas och utskottet avstyr-ker därför motionsförslagen om sänkta drivmedelsskatter och om tillkännagi-vanden om betydelsen av låga drivmedelsskatter i olika hänseenden. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av skatten på avfall som deponeras och avslår motionsförslagen om en längre gående höjning och om att en skatt på förbränning av avfall skall införas. Jämför avvikande mening 3 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.1.4, yrkande 42) att skatten på avfall som deponeras höjs från till per ton avfall. I propositionen anförs att det finns anledning att ge både enskilda, kommuner och producenter ett ökat ekonomiskt incitament att minska mäng-den avfall som deponeras. Detta ligger i linje med den avfallsstrategi som utvecklats inom EU och som primärt syftar till att styra bort mängden avfall från deponering genom minskning av mängden avfall och en ökad grad av återanvändning och återvinning. anför i motion Sk489 av m.fl. att allt större mängder sopor går till förbränning osorterade och att det i stora stycken är oklart hur denna ökade förbränning påverkar människan och miljön, bl.a. med hänsyn till risken för ökade dioxinutsläpp. Motionärerna föreslår att det införs en skatt på förbränning av osorterat avfall och att skatten bestäms till en nivå som motsvarar skatten på deponi (yrkande 31). De föreslår vidare att skatten på deponi höjs till per ton (yrkande 32). Enligt utskottet ingår den höjning av avfallsskatten som regeringen föreslår som en del i den gröna skatteväxlingen och finansierar därmed den höjning av grundavdragen för vanliga inkomsttagare och pensionärer som genomförs. Utskottet delar regeringens bedömning att höjningen ger enskilda, kommuner och producenter ett ökat incitament att minska mängden avfall som deponeras och har därför ingen invändning mot förslaget. Motionsförslaget om en större höjning är enligt utskottets mening för långtgående och avstyrks därför. När det gäller frågan om en skatt på förbränning av avfall har regeringen (dir. 2001:13) tillkallat en särskild utredare som bl.a. skall utvärdera och analysera de ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av att införa en skatt på förbränning av avfall. Uppdraget skall vara avslutat Enligt utskottets mening bör resultatet av denna utredning avvaktas och utskottet avstyrker därför även motionsyrkandet om en skatt på förbränning av avfall. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att fordonsskatten på jordbrukstraktorer skall slopas. Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.2, yrkande 31) att fordonsskatten på jord-brukstraktorer slopas. I propositionen anförs att regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att se över vägtrafikbeskattningens utformning (dir. 2001:12) och att denne bl.a. skall göra en översyn av beskattningen av arbetsmaskiner och redovisa resultatet med förtur. Skatten på jordbrukstraktorer uppgår till . I avvaktan på resultatet av denna översyn finns det enligt vad som anförs i propositionen skäl att slopa fordons-skatten på jordbrukstraktorer som ett led i hävdandet av det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Skattestrategi för alternativa drivmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om utformningen av en strategi för nedsättning av skatten på alternativa drivmedel och avslår motionsyrkandet om en större ram . Jämför avvikande meningarna 3 (c). Regeringen bedömer (avsnitt 8.6.4) att det är angeläget att en fortsatt intro-duktion av alternativa drivmedel stimuleras och att en strategi för skattened-sättningen för dessa bränslen läggs fast. Strategin innefattar att skattelättnader ges i form av dels en energi- och koldioxidskattebefrielse för pilotprojekts-dispenser i enskilda fall, dels en generell koldioxidskattebefrielse för kol-dioxidneutrala drivmedel med stöd av ett s.k. 8.4-beslut. I propositionen anförs att en fortsatt kostnadseffektiv stimulans av alterna-tiva drivmedel antingen kan uppnås genom pilotprojektsbestämmelserna i lagen om skatt på energi som bygger på rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mine-raloljor (EGT L 316, 31.10.1992 s. 12, Celex 392L0081) eller genom möjlig-heten att ansöka om 8.4-undantag enligt samma direktiv. Mot den angivna bakgrunden anser regeringen att följande huvudkomponenter i strategin bör läggas fast. Skattenedsättning kan ske antingen via pilotprojekt, för vilka medges befrielse från både energi- och koldioxidskatt, eller genom generell koldioxidskattebefrielse med stöd av ett beslut enligt artikel 8.4 i mineralolje-direktivet. En ekonomisk ram för skattestrategin skall fastställas, och strategin skall följas upp och utvärderas. För pilotprojekt avsätts per kalenderår. Intäktsbortfallet för en generell koldioxidskattebefrielse för koldioxid-neutrala drivmedel beräknas till . Det beräknade bortfallet avses täcka såväl användning av drivmedel i ren form som i blandning med andra produkter. Innan regeringen kan föreslå nödvändiga lagändringar måste den närmare innebörden av begreppet koldioxidneutrala drivmedel utredas liksom frågan hur koldioxidskattebefrielsen för sådana drivmedel bör utformas i skattelag-stiftningen. En utredning om detta bör ske skyndsamt, så att en ansökan kan lämnas in till rådet och kommissionen i sådan tid att godkännanden kan ges innan skattestrategin kan börja tillämpas . Formerna för han-teringen av ärenden om pilotprojekt och den generella koldioxidskattebefriel-sen bör enligt vad som anförs göras så enkla som möjligt. är det dock viktigt att utforma systemet så att en tillfredsställande skattekontroll möjliggörs och riskerna för skatteundandraganden, särskilt beträffande bränsleblandningar, i möjligaste mån minimeras. anför i motion Fi293 yrkande 18 av m.fl. bl.a. att de aviserade skattelättnaderna inte räcker till och att en mer framåtsyftande stra-tegi måste utarbetas. Det är enligt motionärerna angeläget att fler projekt får möjlighet att starta upp produktion av etanol och andra biodrivmedel. Motio-närerna anför att de avsätter totalt för pilotprojekt. Utskottet delar regeringens bedömning att en strategi för de skattenedsätt-ningar som skall gälla alternativa drivmedel bör läggas fast och att en ekono-misk ram fastställas. Som regeringen anför handlar det här i första hand om att så skyndsamt som möjligt få till stånd ett hållbart regelverk för dessa skattenedsättningar, och utskottet delar därför regeringens bedömning att den utredning som skall klarlägga definitionerna och föreslå en lagreglering bör arbeta skyndsamt så att strategin kan börja tillämpas . Utskottet delar således regeringens bedömning under detta avsnitt och har inte heller någon erinran mot de ramar som regeringen föreslår. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka den fördubbling av storleken på ramen för pilotprojekt som motionärerna föreslår och avstyrker därför motionsyrkandet i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av den nedre gränsen för skattefrihet vid uttag av svavelskatt. Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.5, yrkande 35) att det lägre gränsvärdet för uttag av svavelskatt sänks från 0,1 viktprocent till 0,05 viktprocent. I propositionen anförs att svavelskatten har fungerat som ett effektivt styrmedel för att reducera svavelutsläppen från de beskattade bränslena men att skatten på svavel i villaoljor och andra lätta oljor endast har effekt ned till gränsen för skattefrihet, som går vid en svavelhalt på 0,1 viktprocent. Det har funnits lätta eldningsoljor med svavelhalter ned till på marknaden, men oljebolagen har haft svårt att intressera köparna för dessa lågsvavliga kvaliteter på grund av ett något högre pris. En sänkning av skattefrigränsen kan väntas få till följd att olja med en svavelhalt under 0,05 viktprocent pris-mässigt blir konkurrenskraftigare i förhållande till oljor med högre svavelhalt. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om jordbrukets el- och eld-ningsoljeskatt, dieselskatt och skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd) och 3 (c). Moderata samlingspartiet yrkar att dieselskatten på bränslet för jordbrukets arbetsredskap sänks till per liter fr.o.m. och att skatten på handelsgödsel tas bort fr.o.m. . Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk288 av m.fl. yrkandena 19 och 20, Sk417 yrkandena 3 och 4 av m.fl., Sk471 yrkandena 13 och 14 av m.fl., Fi269 av , Fi270 av , Fi272 av och och yrkandena 2 och 3 av och . anför i motion Fi297 yrkandena 20-23 av m.fl. (kd) att jordbrukets extra skattebelastning måste lyftas av, och de före-slår att skatten på diesel som används i jordbrukets arbetsredskap sänks till per liter, de mindre jordbrukens nedsättning av elskatt omvandlas till en nollskattesats och att kväveskatten på gödsel återförs till jordbruket. föreslår i motion Sk489 yrkandena 33, 34 och 35 av m.fl. att skatten på diesel för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruk sänks till per liter, kväveskatten på handelsgödsel slopas och att 1 000-kronorsgränsen för nedsättning av el och eldningsoljeskatt slopas. Yrkanden om en sänkning av dieselskatten framställs även i motionerna Fi247 av och och yrkande 2 av . Företag som bedriver jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet har samma reduktion av energi- och koldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen för förbrukning av el och bränslen för uppvärmning. Företagen får del av skattelättnaderna för bränslen och el genom att ansöka om återbetalning av skatt. Återbetalningen av skatt på bränslen sker per kalenderkvartal, och villkoren för återbetalning är desamma som de som gäller för industrin. För skatten på el gäller som huvudregel att återbetal-ningen sker på årsbasis, med möjlighet för företag med förbrukning i större omfattning att få återbetalning kvartalsvis. Vad gäller återbetalning av elskatt finns det en administrativ gräns som innebär att endast den del av skatte-beloppet som överstiger betalas tillbaka. Enligt utskottets mening har de regler som gäller för nedsättning av skatterna på eldnings-olja och el utformats med industrin som förebild och återbetalningsreglerna har med de anpassningar som krävs på grund av de något annorlunda förut-sättningarna en liknande utformning. Utskottet är inte berett att tillstyrka att dessa regler nu ändras och avstyrker därför motionsyrkandena om slopad 1 000-kronors-gräns, nollskattesats etc. När det gäller beskattningen av jordbrukets arbetsmaskiner har regeringen beslutat tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över väg-trafikbeskattningens utformning (dir. 2001:12). I enlighet med vad som avise-rades ekonomiska vårproposition skall översynen av beskattningen av arbetsmaskiner redovisas med förtur. Vad gäller återföring av skatt på bekämpningsmedel och handelsgödsel är detta tillgodosett i budgetpropositionen för under utgiftsområde 23, anslag 44:6 Återföring av skatt på bekämpningsmedel och kväve i handels-gödsel. avses återföras och beräknas anslaget till 420 respektive . Regeringen kommer att till överlämna ett förslag till hur återföringen bör ske. Regeringen har dessutom (dir. 2001:55) tillkallat en särskild utredare med uppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel i ett längre perspektiv. Utredaren skall dels analysera och bedöma skatternas påverkan på användningen av bekämp-ningsmedel respektive handelsgödsel, dels bedöma vilka effekter de har på miljön. Med utgångspunkt i detta skall det utredas om skatterna bör förändras så att de kan fungera som effektivare styrmedel på miljöområdet utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. Utskottet avstyrker med det anförda motionsyrkandena om ändrad beskatt-ning av jordbrukets arbetsmaskiner och om skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av skatten på kärnkraftsel och en omvandling av skatten till en skatt på produce-rad energi. Jämför avvikande mening 1 (m). Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med per megawatt - motsvarande ca per megawatt och dygn - av kärnkrafts-reaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får för utöver de 90 första göras avdrag med per megawatt av den ter-miska effekten. Skatten ersatte fr.o.m. en tidigare skatt på energi som producerats i kärnkraftverk. Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk471 av m.fl. att den särskilda skatten på kärnkraftsel sänks med per kWh fr.o.m. (yrkande 18) och att skatten omvandlas från en effektskatt till en skatt på producerad energi (yrkande 19). Utskottet har medverkat till att beskattningen av kärnkrafts-producerad el lades om till en skatt på installerad termisk effekt. Anledningen till omläggningen var att den tidigare produktionsskatten kunde ge upphov till snedvridningar inom elproduktionssystemet. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka en återgång till den tidigare beskattningstekniken och avstyrker därför motionsyrkandena om en övergång till beskattning på producerad energi. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka en sänkning av denna skatt. Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en kväveoxidskatt. Jämför avvikande mening 3 (c). yrkar i motion Sk489 yrkande 30 av m.fl. att en skatt på per kg skall tas ut på utsläpp av kväveoxid i pannor över 5MW/20GWh. Enligt utskottets mening utgör den kväveoxidavgift som tas ut på större anläggningar ett exempel på ett väl fungerande ekonomiskt styrmedel inom miljöpolitiken, och utskottet är inte berett att tillstyrka att det i stället läggs en skatt på dessa anläggningar. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandet om slopad reklamskatt. Jämför avvikande mening (m). Skatt på annons och reklam tas ut på annons som är avsedd att offentliggöras i landet. Skattesatsen för annons i allmän nyhetstidning är av beskatt-ningsvärdet (moms ) och i övriga fall, bl.a. tidskrifter och annonsblad, (moms). Skattskyldig är den som yrkesmässigt offentliggör reklam eller annons. Reklamskatt tas inte ut på direktreklam, dvs. reklam-trycksaker, inte heller på reklam i kommersiell TV och radio eller på reklam via Internet. beslutade att avskaffa reklamskatten på reklam-trycksaker (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk471 yrkande 30 av m.fl. att reklamskatten slopas . Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för att reklamskatten bör slopas. Detta är emellertid en åtgärd som måste finansieras, och utskottet är inte berett att nu säga när förutsättningar för finansiering av ett sådant avskaf-fande kan komma att föreligga. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Regeringen har i proposition 2001/02:3 En begränsningsregel för fastighets-skatten, m.m. föreslagit vissa korrigeringar i 6 a kap. lagen (1994:1776) om skatt på energi.