yttr · GP05SkU4y · 2002-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i vårpropositionen Till finansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande ekonomiska vårproposition jämte motioner. Utskottet ställer sig bakom de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen förordar. Moderata samlingspartiet, , liberalerna har i avvikande meningar ställt sig bakom de egna försla-gen om riktlinjer för skattepolitiken. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på budgetpropositionen om vilken det finns en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Samarbetet har berört fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet samt miljö - och innefattat både konkreta förslag och långsiktiga åtaganden . I vårpropositionen bekräftas överenskommelsen, och det anförs att träffade uppgörelser kommer att fullföljas. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om inriktning av den ekonomiska politiken såvitt avser skatteområdet och avslår de motionsförslag beträffande skattepolitikens inriktning som lagts fram av Moderata samlingspartiet, , liberalerna. Jfr avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). I propositionen föreslår regeringen att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (yrkande 1). Under rubriken skatter anförs att skatternas främsta syfte är att finan-siera välfärden och att skatterna skall stimulera till arbete och inve-steringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringen framhåller att betydande skatteförändringar genomförts och att dessa inneburit sänkta inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagarna, sänkta fastighetsskatter och sänkta skatter för företa-gen. Vidare har flera steg tagits i en grön skatteväxling som bl.a. syftar till att minska de skadliga utsläppen av koldioxid. har tre fjärdedelar av en skattereform inriktad på låg- och medelinkomsttagare genomförts. Fullt genomförd innebär reformen att löntagarna helt kompenseras för den allmänna egenavgift om som de betalar till pensionssystemet. För en inkomsttagare med medför kompensationen en skattesänkning med ca . Regeringen anför att detta minskar marginalskatterna för låg- och medel-inkomsttagare som köpkraften stärks så att både utbudet och efter-frågan på arbetskraft ökar. Vidare har en justering av gränsen för uttag av statlig inkomstskatt genomförts. I samband med skattereformen 1990 formu-lerades ambitionen att högst av inkomsttagarna skulle betala statsskatt. Den goda reallöneutvecklingen och saneringen av de offentliga finanserna har dock medfört att andelen kommit upp i . För att minska andelen har gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjts utöver den automatiska uppräkningen såväl 2000, 2001 som 2002. Regeringen avser att göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för ett slutförande av inkomstskattereformen . Grundavdragen för vanliga inkomsttagare och pensionärer har höjts som ett led i den gröna skatteväxlingen. höjdes grundavdragen med och med . För att ytterligare kompensera pensionärerna för de besparingar som genomfördes får dessa också en särskild skattesänkning fr.o.m. . Skattesänkningen gör att så gott som alla pensionärer har fått mer fr.o.m. . Även folkpensionärer med så låga inkomster att de inte betalar någon skatt omfattas genom att deras skattekonton krediteras. I en rättvisereform har löntagarna återfått en skattelättnad för fack-föreningsavgifterna. På detta sätt är löntagarnas bidrag till den fackliga verk-samheten inte längre missgynnat vid en jämförelse med arbetsgivarnas bidrag till sina organisationer. För att underlätta för medborgarna kan löntagare med förenklad deklaration lämna självdeklarationen elek-troniskt. Fastighetsskatten är enligt vad som anförs en del av kapitalinkomstbe-skattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfär-den. För att möta de prishöjningar som den goda ekonomiska utvecklingen har givit upphov till har fastighetsskatten sänkts från till av taxeringsvärdet för småhus. För hyreshus har fastighetsskatten sänkts från till . har en begränsningsregel införts som innebär att hushåll med normala inkomst- och förmögenhetsförhållanden maximalt skall betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Därmed har fastighetsskattens fördelningspolitiska profil förbättrats. Omräkningsförfarandet vid fastighets-taxeringen kommer att ersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får genomslag på uttaget av fastighetsskatt införs också. Vid förmögenhetsbeskattningen har fribeloppet höjts från till för ensamstående och till för sambeskattade par. En ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för att pröva lösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gällande principer för fastig-hets-beskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen skall dessutom tillsätta en särskild utredning för att se över utformningen av förmögenhetsbeskattningen i ett längre perspektiv. En översyn av arvs- och gåvobeskattningen skall också genomföras. Starka och livskraftiga företag är enligt vad regeringen anför av avgörande betydelse för att skall vara en nation som präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. har en rad skattesänkningar genomförts för att ytterligare förbättra företagsklimatet. Förutsättningarna för företagens egenfinansierade investeringar har för-bättrats genom att utrymmet för avsättning till periodiseringsfonder utökats och avsättningsperioden förlängts. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag har fått samma möjlighet till schablonavdrag för ökade levnads-kostnader vid resor som löntagarna. I stort sett alla de stoppregler som gällde vid transak-tioner mellan fåmansägda företag och deras ägare har slopats. Vidare har avdragsreglerna för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst gjorts generösare. Villkoren för investmentbolag har jämställts med de som gäller för värdepappersfonder genom att schablon-intäkten för investmentbolag sänkts från 2,0 till . Företagens administration förenklas genom att alla fysiska personer som redovisar intäkter av näringsverksamhet får en förtryckt självdeklaration. En gemensam deklarationstidpunkt () för alla deklarationsskyldiga införs . Förseningsavgiften har sänkts för den som inte lämnar in sin skattedeklaration utom i fall då den deklarations-skyldige inte följt en uppmaning om att deklarera eller har slarvat med att lämna deklaration. Det är enligt vad som anförs viktigt att småföretagandet är spritt över hela landet. Den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna av lönesumman har därför utvidgats till för företag i stödområde A. Mervärdesskatten på resor har sänkts från till . har flera steg i en grön skatteväxling tagits. Syftet är bl.a. att minska de koldioxidutsläpp som bidrar till växthuseffekten. Regeringen anför att skatteväxlingen kan bidra till att stimulera innovationer och användandet av ren och mer resurseffektiv teknik och att en effektivare energianvändning kan underlätta en avveckling av kärnkraften. omfattade den gröna skatteväxlingen ca 1,7 miljarder kro-nor. Dieselskatten höjdes med , elskatten med och kärnkrafts-skatten med . De ökade resurserna avsattes för en reducerad skatt i samband med individuell kompetensutveckling och för att skattemässigt likställa jordbruket med industrin. omfattade den gröna skatteväxlingen drygt 3 miljarder kro-nor. Koldioxidskatten gavs en ökad tyngd i förhållande till energiskatten genom att en höjning av koldioxidskatten kombinerades med en sänkning av energiskatten på el och bränslen . höjdes koldioxidskatten med och energiskatten på el med . För bensin, diesel och industrin neutraliserades dessa skatteförändringar. Skatten på dieselolja höjdes därutöver med per liter. Intäkterna använ-des för att finansiera en sänkning av arbetsgivaravgiften och för en höjning av grundavdraget med . omfattar den gröna skatteväxlingen ca . Energiskatten på el har höjts med . har koldioxidskatten åter höjts . Industrin har undantagits från höj-ningar, medan effekten för bensin och diesel neutraliserats genom lika stora sänkningar av energiskatten. Dessutom har avfallsskatten höjts . Intäkterna används för att finansiera en höjning av grundavdragen i inkomst-skatten med . Slutligen framhålls att regeringen aviserat att ett kvotbaserat elcertifikats-system bör införas för att främja elproduktion från förnyelsebara energikällor. Härvid bibehålls den s.k. miljöbonusen för vindkraft som en successiv avtrappning sker. I Moderata samlingspartiets motion Fi36 yrkande 2 delvis av m.fl. (m) anförs att grunden för välfärden är den enskildes arbete och företa-gande och att det är en viktig uppgift för den ekonomiska politiken att vidga den enskildes möjligheter att ta ansvar för sig och sin familj. Det är enligt vad som anförs avgörande att skatterna sänks för alla och på ett sätt som ger mycket tydliga effekter för låg- och medelinkomsttagare. Tonvikten läggs därför på sänkta inkomstskatter och en avveckling av fastighetsskatten. Vid inkomstbeskattningen är målet att grundavdraget skall höjas till . Reformen inleds genom att grundavdraget höjs till . Då införs också ett extra grundavdrag på per barn . Kompensationen för de allmänna egenavgifterna ersätts med ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Grundavdragen och för-värvsavdraget görs mot den kommunalt taxerade inkomsten. Motionärerna vill vidare underlätta för kvinnor och män att kombinera arbetsliv och ansvar för barnen och föreslår därför att det införs en skatte-reduktion för hushållsnära tjänster på av arbetskostnaden på maximalt per hushåll. Avvecklingen av fastighetsskatten genomförs successivt under den kom-mande mandatperioden. Taxeringsvärdena återställs direkt till den nivå som gällde , och de regionala skillnaderna minskas genom att endast halva markvärdet läggs till grund för beskattningen. Skattesatsen bestäms till för småhus och för hyreshus och sänks sedan . Schablonintäkten för ägare av hyreshus slopas . Motionärerna anför vidare att skatter som hämmar sparandet och tillväxten och driver kapital och företag ut ur landet bör avskaffas. Förmögenhets-beskattningen avskaffas under den kommande mandatperioden. I ett första steg slopas sambeskattningen, och fribeloppet höjs till . Kapitalinkomstskatten är enligt vad som anförs för hög och bör successivt sänkas till genomsnittlig EU-nivå. Skatten på aktieutdelningar avskaffas successivt . Diskriminerande skatteregler för fåmans-bolag avskaffas så att en aktiv delägare beskattas för inkomst av kapital om ägaren tagit ut skälig lön. Den statliga inkomstskatten ses som en skatt på kunskap och kompetens och avvecklas därför successivt. Arvs- och gåvo-skatten avskaffas eftersom den försvårar generationsskiften. Skattereglerna för optionsprogram ses över för att göra konkurrenskraftigt på detta område. Royalty beskattas som inkomst av kapital. Ett riskkapitalavdrag införs och utrymmet för eget pensionssparande utvidgas. Fondsparande bör kunna omplaceras utan kapitalvinstbeskattning. Motionärerna anför vidare att den svenska beskattningen av jordbrukets produktionsmedel är för hög, och de föreslår att jordbrukets dieselskatt sänks och att skatten på växtnäring slopas. Energibeskattningen är enligt vad som anförs krånglig, ogenomtänkt och för hög. Skatten på kärnkraftsel bör sänkas eftersom den strider mot principen om att energiskatter skall tas ut i konsumentledet. Skatten på bensin och diesel bör sänkas så att den inte kostar mer än i . Reseavdraget höjs till per mil. Mervärdesskatten skall anpassas för att ge rimliga priser jämfört med europeisk nivå. Alkoholskatterna bör anpassas till dansk nivå. Reklamskatten är inte konkurrensneutral och bör avskaffas . I motion Fi37 yrkandena 1 delvis och 2 delvis av m.fl. (kd) anförs att det är en viktig och prioriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Vidare fram-hålls att människor inte bör påverkas i sina val av skatte- och bidragsregler och att det därför är viktigt att utforma skattereglerna på ett sådant sätt att marginaleffekterna minskar. Motionärerna föreslår att grundavdraget vid beräkningen av den kommun-ala inkomstskatten höjs till och håller öppet för att denna höjning av grundavdraget eventuellt kan inledas med en upptrappning i syfte att reducera marginaleffekten för taxerade inkomster . Vidare minskas marginalskatten för alla förvärvsaktiva låg- och medel-inkomsttagare genom ett statligt förvärvsavdrag för inkomst av anställning och näringsverksamhet. Målet är ett avdrag på av denna inkomst. avskaffas den nuvarande kompensationen för de allmänna egenavgifterna. Marginaleffekten reduceras vidare för inkomster över den högre brytpunkten genom att det andra steget i den stat-liga inkomstskatteskalan slopas. En skattereduktion på per barn införs vidare. För att eliminera den skattekil som uppkommer när hushållen anlitar extern arbetskraft införs en skattereduktion på för hushållens köp av tjänster. Fastighetsskatten står enligt vad som anförs i konflikt med såväl ägande-rätten som principen om skatt efter bärkraft, och motionärerna föreslår därför att den avskaffas för småhus, hyreshus, kommersiella lokaler och industri-enheter. Reformen finansieras delvis genom att kommunerna får rätt att ta ut en avgift, som för småhus får uppgå till högst och för hyreshus till högst per lägenhet. Vidare höjs kapitalvinstskatten vid försäljning av bostäder från av vinsten. Omläggningen till en avgift för kommersiella lokaler och industrienheter avses vara neutral. Motionärerna anför vidare att grundbulten för den ekonomiska politiken är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. De föreslår förändringar i skattesystemet som skall ge viktiga strukturella effekter som förbättrar ekonomins funktionssätt. Förslagen innebär bl.a. följande. Skatten på utdelningsinkomster från risksparande avvecklas successivt och är helt borta . Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. I ett första steg avskaffas sambeskattningen, och därefter sänks skattesatsen successivt. Omläggningen finansieras genom att bolagsskatten höjs till . Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . utökas nedsättningen till . För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade löne-summan till . Ett riskkapitalavdrag införs, där maximalt för investeringar i onoterade företag blir avdragsgilla mot inkomst av tjänst eller inkomst av kapital. Arvsskatten på bundet kapital avskaffas vid generationsskifte i företag. avsätts för sänkt skatt på nybyggnation av hyresrätter. Avdragsrätten på pensionssparande höjs successivt till ett helt basbelopp . Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton införs . Vidare utvidgas möjligheten till avdrag för reskostnader genom att gränsen för sådana avdrag sänks till . Jordbruksnäringens villkor förbättras genom att avsätts för att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor. Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås också förbättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt. I motion Fi38 yrkande 3 av m.fl. (c) anförs att den ekonomiska politiken måste utformas så att den bidrar till livskraft i hela landet och ökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Detta ger den bästa grunden för en uthållig tillväxt. Skattepolitiken måste därför utfor-mas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att komma i gång och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer samt förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme. Därför prioriteras skatte-sänkningar som är riktade mot småföretagande och uthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende. En inkomstskattereform genomförs för att öka människors ekonomiska självbestämmande. En skatterabatt på ersätter dagens grundavdrag. I praktiken ger det enligt vad som anförs ungefär samma effekt som ett grundavdrag på med en genomsnittlig kommunalskatt. Efter-som skatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginaleffekt som finns i dagens skattesystem då grundavdraget trappas av. En särskild skatterabatt för förvärvsinkomster införs också och uppgår till av inkomsten , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Skatterabatten börjar trappas ned vid en inkomst på , för att vid en årsinkomst på och däröver uppgå till . För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi höjs reseavdraget och får inkludera resor till barnomsorg. Barnfamiljerna får också en extra skatterabatt med per barn och månad för barn . Skatten på hushållsnära tjänster sänks och ger enligt vad som anförs utrymme för nya jobb inom sektorer där det knappast finns någon vit marknad. Beskattningen av boende utformas som en schablonintäkt på taxerings-värdet och sänks så att skatteuttaget motsvarar en fastighetsskatt på och . Taxeringssystemet reformeras så att extremt höga huspriser inte slår igenom på omräkningen av grannarnas taxeringsvärde, och taxeringen av fastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende. Sambeskattningen av förmögenhet slopas och endast halva taxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning. Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare för att stimulera framför allt små företag att utvecklas och växa. Den nuvarande reduktionen av arbetsgivar-avgifterna ökas till och får beräknas på en lönesumma . För egenföretagare höjs underlaget till . Som ett led i omställningen till en uthållig utveckling finansieras en del av sänk-ningen av arbetsgivaravgifterna genom höjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin samt genom en skatt på förbränning av osorterat avfall och höjd skatt på deponering av avfall. Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor genom att skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner sänks och genom att skatten på kväve i handelsgödsel slopas. I liberalernas motion Fi39 yrkande 2 av m.fl. (fp) anförs att det är angeläget med strukturellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande och att de skattesänkningar som har mest gynnsam effekt på arbete och företagande bör prioriteras. Motionärerna föreslår att en ny skatte-reform genomförs för att återställa den grundläggande principen om i skatt för de flesta och skatt för höga inkomster. Förändringarna bör enligt vad som anförs koncentreras på de för tillväxt och jobb skadliga margi-nalskatterna. Kompensationen för de allmänna egenavgifterna har enligt motionärernas mening fått en olycklig utformning eftersom avdragsrätten för dessa avgifter begränsas. Löntagarna skall enligt vad som anförs inte kompenseras för dessa avgifter utan få lägre skatter så att avgifterna kan betalas. Motionärerna åter-för därför kompensationen för de allmänna egenavgifterna och lägger i stället förslag om en reformering av inkomstskatterna med följande utformning. Brytpunkten för statlig skatt höjs till gränsen för egenavgifterna (ca ) bl.a. för att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Grundavdraget upp-går som högst till ca vid en inkomst på strax . Vid högre inkomster trappas grundavdraget av, och detta ger upphov till mar-ginaleffekter, den s.k. LO-puckeln. Motionärerna eliminerar dessa effek-ter genom att avtrappningen av grundavdraget avskaffas. Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan avskaffas eftersom det är ett brott mot skattereform. Härigenom sänks marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. För att göra det mer lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster införs ett förvärvsavdrag. Inledningsvis föreslås att avdraget skall uppgå till av inkomsten. Vidare införs en skattereduktion för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Skattereduktionen uppgår till respektive per person och tillfaller även pensionärer. En socialförsäkringsreform genomförs och innebär bl.a. att avgifterna till a-kassan höjs som de blir fullt avdragsgilla. Härvid slopas skatte-reduktionen för fackföreningsavgift. De höjda avgifterna leder inte till ökade kostnader eftersom inkomstskatterna sänks i motsvarande mån. Avsikten är att avgifter till försäkringar skall vara tydliga för alla. Motionärerna anför vidare att föräldrars extra försörjningsbörda bör beak-tas vid beskattningen. Utökningar av det generella barnstödet bör därför ske i form av en skattereduktion. En sådan införs med och barn för att successivt öka till och barn . Åtgärden kombineras med att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först och sedan per barn och månad. En skattelättnad införs för köp av hushållstjänster och innebär att priset på dessa halveras. Härigenom blir tjänsterna enligt vad som anförs tillgängliga för hushåll med normala inkomster och svarta jobb blir vita. Motionärerna föreslår vidare förändringar som syftar till att förbättra vill-koren för sparandet. Förmögenhetsskatten kommer att bli alltmer omöjlig att upprätthålla i en internationaliserad värld och bör därför avskaffas . I ett första steg föreslås att sambeskattningen slopas och att fribeloppet höjs till . Fastighetsskatten bidrar till en orimligt hög beskattning av boendet, som är en viktig sparform för många människor. Beskattningsformen är oacceptabel, och de olika boendeformerna behandlas inte likformigt. I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxeringsvärdena enligt vad som anförs fortsatt vara frysta nivå med skattesatserna för enfamiljshus och för flerfamiljshus. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas för detta ändmål viktigt. Avdraget för pensions-sparande bör därför utvidgas till ett avdrag för pensions- och kompetens-sparande som avdragsutrymmet höjs från ett halvt till ett helt bas-belopp. Motionärerna föreslår vidare åtgärder som syftar till att förbättra före-ta-gandets villkor. De anför att skatten på aktieutdelningar måste slopas för att långsiktigt förbättra de mindre företagens tillgång på riskvilligt kapital. Skatten på aktieutdelningar avvecklas därför successivt med en halvering . De s.k. 3:12-reglerna förenklas så att en del-ägare kan beskattas för sin utdelning som inkomst av kapital om en normal-inkomst beskattats som arbetsinkomst. Beskattningen av personaloptioner bör ses över med sikte på att en skattelättnad skall kunna ges. Socialavgifterna på vinstandelssystem slopas. Arbetsgivaravgifterna sänks i tjänstesektorn. Slutligen anförs att den viktigaste miljöförbättrande förändringen är att arbeta för gemensam koldioxidskatt i EU. Motionärerna föreslår också att det införs en skatt på sopförbränning. Enligt utskottets mening är skattesystemets främsta uppgift att på ett varaktigt och stabilt sätt finansiera olika gemensamma åtaganden. Det totala skatteutta-get är därför en direkt följd av den avvägning mellan offentligt och privat finansierad välfärd som medborgarna gör via det politiska systemet. Skatter har inget egenvärde, utan utrymmet för skattesänkningar måste bedömas mot bakgrund av medborgarnas önskemål om en offentligt finansie-rad välfärd och de uppsatta budgetpolitiska målen. I förhållande till omvärlden har höga skatter som en följd av större och mer generellt utformade, offentligt finansierade välfärdssystem. Samti-digt blir den svenska ekonomin alltmer öppen i takt med att den internatio-nella rörligheten på tjänste-, arbets- och kapitalmarknaderna ökar. Den ökande integrationen påverkar de underliggande skattebaserna och ställer nya krav på skattepolitiken.