yttr · GP05FiU7y · 2002-01-01 00:00:00 — Verksamheten inom EU 2001 samt det svenska ordförandeskapet 2001/02:160 och 2001/02:105) Till utrikesutskottet har beslutat att bereda bl.a. finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelser om verksamheten inom EU 2001 (skr. 2001/02:160) samt det svenska ordförandeskapet (skr. 2001/02:105) jämte motioner. yttrar sig över en motion (v) från allmänna motionstiden /01 om initiativ för att se över relationerna mellan EMU-medlemmar och icke-EMU-medlemmar i . Vidare yttrar sig utskottet över tre motioner från allmänna motionstiden /02; om EU:s budget (m), om gröna räkenskaper och gröna nyckeltal (mp) samt om Europeiska ställning, och inflytande i EU (mp). Utskottet redovisar vad som sker på de olika områdena som berörs i motionerna och finner inte någon åtgärd påkallad från sida. Till yttrandet har fogats 7 avvikande meningar (m, v, fp, mp) och 3 särskilda yttranden (v, kd, c, fp). Skrivelse 2001/02:105 innehåller en kortfattad redogörelse för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens ministerråd 2001. I skrivelsen beskrivs hur ordförandeskapet har förberetts inom , hur det genomförts, vilka resultat som uppnåtts samt kostnaderna för ordförandeskapet. Två avsnitt faller inom finansutskottets område. I avsnitt 5.2 Full sysselsättning och hög tillväxt i en konkurrenskraftig union behandlas bl.a. Europeiska rådets möte i . I avsnitt 5.7.4 Effektiv använd ning av EU:s budgetmedel redovisas arbetet med att tillförsäkra EU en effektivare användning av budgetmedlen. I skrivelse 2001/02:160 redogör regeringen för verksamheten i EU . Skrivelsen behandlar EU:s övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, polissamarbete, straffrättsligt samarbete, tullsamarbete samt unionens institutioner. Följande avsnitt i skrivelsen om verksamheten i EU berör finansutskottets beredningsområde: 3 , i vad avser 3.1.2 Förmedlemskapsstrategin: Europaavtalen och de finansiella instrumenten (s. 33 f.) 3.1.3 Den ekonomisk-politiska dialogen med kandidatländerna (s. 35) 4 Den ekonomiska och monetära unionen - EMU (s. 35 f.) 7 Tillväxt och sysselsättning (s. 49 f.) 8 Inre marknadens utveckling, i vad avser 8.7 Offentlig upphandling (s. 61) 11 Fri rörlighet för tjänster och kapital, i vad avser 11.2 Finansiella tjänster (s. 75 f.) 17 Konsumentpolitik, i vad avser 17.2 Finansiella tjänster till konsumenter (s. 130 f.) 17.7 Övriga konsumentfrågor (eurons införande) (s. 133) 34 Statistik (s. 249 f.) 35 EU:s budget (s. 251 f.) 36 Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter (s. 256 f.) 42 Institutionernas verksamhet, i vad avser 42.5 Europeiska revisionsrätten (s. 375) 42.8 (s. 377) 42.9 Europeiska investeringsbanken stöder integrationen i (s. 377 f.) 42.10 Europeiska investeringsfonden förstärks (s. 378) Bilaga 8 EU-budgeten 2001 (s. 459) Utskottet konstaterade i sitt yttrande över skrivelsen avseende 1999 att regeringen redovisade sina ställningstaganden på huvuddelen av de områden som rör utskottet. Utskottet välkomnade detta. Utskottet framhöll att redovisningen fyller både ett uppföljande syfte och ett framåtblickande syfte. Dels kan följa upp regeringens agerande , dels kan i sitt löpande arbete med EU-frågor utnyttja skrivelsen för de många frågor i skrivelsen som kommer att vara aktuella också (yttr. 1999/2000:FiU3y). Utskottet kan konstatera att regeringen också i skrivelsen om verksamheten i EU i stor utsträckning redovisar sina ställningstaganden. Beträffande statistik (avsnitt 34, s. 249 f.) finns till och med ett särskilt avsnitt om svenskt agerande på området. Utskottet välkomnar detta och förutsätter att regeringen även redovisar sin syn på de frågor som behandlas i skrivelsen. Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som berör utskottets område. Relationerna mellan EMU-medlemmar och icke-EMU-medlemmar I motion 2000/01:U505 av m.fl. (v) från allmänna motionstiden påpekas att efter den danska folkomröstningen om EMU står det klart att minst ett EU-land kommer att stå utanför den gemensamma valutan under . Mycket talar också för att avgöranden i och kan komma att dröja. Det finns ett antal oklarheter när det gäller icke-EMU-medlemmars - och särskilt - ställning i EU som behöver redas ut. En sådan fråga är relationen mellan Ekofin (de 15) och (EU12). Det ligger i intresse att behålla Ekofin som den överordnade instansen. anknytning till EMU är nu en fördragsmässig anomali. Juridiskt - enligt bokstaven i - måste gå med om vi uppfyller kriterierna och om ministerrådet så beslutar. Det finns höga företrädare i EU som ännu hävdar denna strikt juridiska tolkning. Men de flesta verkar nu ha accepterat att den svenska ensidiga protokollsanteckningen om att vi själva beslutar i frågan är en politisk realitet, trots att vi inte har och fördragsmässiga undantag. Regeringen bör verka för att detta "undantag i praktiken" bekräftas officiellt i EU och EMU. Den borde nu i första hand ta kontakt med sina danska och brittiska kolleger för att diskutera initiativ till diskussion och klarläggande av hur relationerna till EU för medlemmar som inte är med i skall se ut i enlighet med vad som sägs i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I proposition 1994/95:19 om medlemskap i unionen finns en utförlig redovisning av den svenska förhandlingen om medlemskap vad avser EMU och om den svenska beslutsordningen. Det ansvariga statsrådet höll ett anförande vid förhandlingarnas öppnande . I anförandet, som återgavs som bilaga 1 till propositionen, sades det bl.a.: "Ett slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången från den andra till den tredje fasen kommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet med bestämmelserna i fördraget." Anförandet upprepades och registrerades i mötesprotokollet utan motkommentar från EU-ländernas sida. Mötesprotokollet har på denna punkt följande lydelse: "Konferensen: - noterade anförande avseende de kapitel som hänför sig till Fördraget om Europeiska unionen (doc. CONF-S 70/93)." Med den terminologi som används i EG-fördraget är med avseende på den monetära unionen en medlemsstat med undantag (art. 122, f.d. artikel 109k). Medlemsstater med undantag deltar i den tredje etappen, men på helt andra villkor än de länder som inför euron. I artikel 122.3 anges de bestämmelser som inte är tillämpliga på medlemsstater med undantag. För medlemsstaterna med undantag gäller, förutom att de inte inför den gemensamma valutan, bl.a. att de behåller ansvaret för den nationella penning- och valuta-politiken och att de inte omfattas av Europeiska rättsakter. har särregler som innebär att landet har rätt att stå utanför den tredje etappen. Verkan av det danska undantaget är densamma som gäller för andra länder med undantag. har liksom rätt att stå utanför den tredje etappen, men verkan av de brittiska undantagsreglerna är mera vittgående än de som annars gäller för länder med undantag. I praktiken kvarstår i den andra etappen och är således inte förpliktigat att t.ex. göra oberoende. Beträffande relationen mellan och gäller att består av finansministrarna från de EU-länder som har infört den gemensamma valutan euron. Alla formella beslut fattas dock i , där , liksom samtliga övriga EU-länder, är representerat på sedvanligt sätt. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte några fördelar med ett särskilt samarbete med och på det sätt som motionärerna Utskottet ser inte heller någon anledning för att söka ytterligare preciseringar av relation till EMU i juridiskt hänseende. Motionen bör således inte föranleda någon åtgärd. Enligt motion 2001/02:Fi295 av m.fl. (mp) medför de ekonomiska åtgärder som kan komma att krävas inom EMU att ett gemensamt skattesystem genomförs. På samma sätt som ekonomisk-politiska skäl innebär att EMU successivt kommer att öka det överstatliga inslaget i EU, kan det demokratiska underskottet inom EMU innebära att utvecklingen mot en EU-stat påskyndas. Resonemanget går ut på att det demokratiska underskott som EMU lider av måste motverkas, exempelvis genom att () underställs , på samma sätt som riksbank är underställd . Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underställs (yrkande 1). Enligt EG-fördraget artikel 108 skall varken eller någon nationell centralbank eller någon medlem av centralbankernas beslutande organ då de utövar fördragsmässiga uppgifter begära eller ta emot instruktioner från gemenskapsinstitutioner eller gemenskapsorgan, från medlemsstaternas regeringar eller något annat organ. Enligt fördraget artikel 113.3 skall ECB till , rådet och kommissionen samt till överlämna en årsrapport om verksamheten inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och om den monetära politiken under det föregående och det innevarande året. ECB:s ordförande skall lägga fram denna rapport för rådet och som kan hålla en allmän debatt på grundval av rapporten. ECB:s ordförande och övriga direktionsledamöter kan på begäran av eller på eget initiativ höras av utskott. utskott för ekonomi och valutafrågor har således flera utfrågningar med ECB:s ordförande. Enligt protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och skall ECB minst varje kvartal upprätta och offentliggöra rapporter om ECBS:s verksamhet (artikel 15 Rapporteringsskyldighet). En konsoliderad rapport över ECBS:s finansiella ställning skall offentliggöras . Dessa rapporter skall, liksom årsrapporten, kostnadsfritt ställas till förfogande för intresserade. Vidare skall, enligt nämnda protokoll, ECB:s och de nationella centralbankernas räkenskaper granskas av oavhängiga externa revisorer som har rekommenderat och ministerrådet godkänt. Revisorerna skall ha befogenhet att granska alla räkenskapshandlingar och konton hos ECB och de nationella centralbankerna samt få alla uppgifter om deras transaktioner. kan konstatera att det med gällande regler finns utrymme för att granska . Utskottet förutsätter att utnyttjar dessa möjligheter och finner inte någon åtgärd påkallad. I motion 2001/02:Fi295 av m.fl. (mp) anförs att med infördes en konkret plan för hur en ekonomisk och monetär union skulle skapas. I anges att den gemensamma penning- och valutapolitiken skall" ha som huvudmål att upprätthålla prisstabilitet samt att, utan att detta mål åsidosätts, understödja den allmänna ekonomiska politik som bedrivs inom gemenskapen i överensstämmelse med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens". Vilken ekonomisk politik som skall genomsyra valutaunionen är alltså fastställd i fördragen. EMU-förespråkarna menar att med EMU får vi en stabilitet i penningpolitiken, i och med att riktlinjerna för den ekonomiska politiken är fördragsfästa på ett sätt som omöjliggör för politiker och folkopinion att påverka penningpolitiken. Mot detta kan anföras två saker. För det första är det svårt att se på vilket sätt marknaden som sådan verkligen är stabilare än demokratiskt fattade beslut, inte minst med tanke på hur placerare av riskkapital tenderar att reagera hastigt, kortsiktigt och med en flockmentalitet. För det andra är det i sig märkligt att låg inflation och hög tillväxt skall slås fast som ekonomiska regler som står över alla demokratiskt fattade beslut. ståndpunkt är att EMU:s konstruktion som sådan, med riktlinjerna för den ekonomiska politiken fastslagna i fördragen, är ohållbar. De ekonomiska teorierna förändras, och inget säger att samma politik är rätt i alla sammanhang. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om (yrkande 2). Regeringen framhåller i skrivelse 2001/02:160 om verksamheten i EU att sysselsättningsfrågan har fått en alltmer framskjuten plats i EU:s arbete (s. 49). I skrivelse 2001/02:105 om det svenska ordförandeskapet erinras om att under Europeiska rådets möte i enades stats- och reger ingscheferna om ett nytt strategiskt mål: att unionen inom skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning (s. 14). Europeiska rådets möte i var ett första steg i uppföljningen av besluten i . I lades en bas för hur den fortsatta moderniseringen av den europeiska modellen skulle drivas vidare. Stats- och regeringscheferna slog bl.a. fast att målsättningarna från förutsätter dels att unionen och medlemsstaterna ställer sig bakom målet om full sysselsättning, dels att ett dynamiskt EU måste bestå av välfärdsstater (skr. 2001/02:105 s. 15). Utskottet vill i enlighet med tidigare ställningstaganden erinra om att kampen mot arbetslöshet och för full sysselsättning även i fortsättningen utgör ett viktigt inslag i en aktiv svensk Europapolitik. De politiska förutsättningarna för ett stärkt samarbete är enligt utskottets mening goda. Den nya avdelningen om sysselsättning i EG-fördraget har medfört att sysselsättningsfrågan har fått en förstärkt position i EU:s samarbete. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de gemensamma sysselsättningsriktlinjerna är viktiga instrument för ekonomisk-politisk samordning i EU. Ett starkt europeiskt samarbete skapar bättre förutsättningar för ett samlat agerande och kan därmed stödja de nationella ansträngningarna för ökad tillväxt och sysselsättning. har understrukit behovet av sunda statsfinanser, som är ett grundläggande inslag i stabilitetspakten (t.ex. bet. 1998/99:FiU20, bet. 1999/2000:FiU1, yttr. 1999/2000:FiU3y). Utskottet har också behandlat roll och penningpolitikens betydelse för att upprätthålla ett stabilt penningvärde (t.ex. bet. 1999/2000:FiU1, bet. 2000/01:FiU23). Utskottet har konstaterat att den låga inflationen och de låga inflationsförväntningarna skapar förutsättningar för en bra reallönetillväxt även vid relativt låga nominella lönepåslag. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte någon åtgärd påkallad. I motion 2001/02:Fi295 av m.fl. (mp) anförs att ett vanligt argument för ett svenskt medlemskap i är att vårt inflytande i EU urholkas om vi inte också deltar i . Motionärerna anför att för att nå hög trovärdighet inom ett politiskt område är det rimligtvis mer vunnet att engagera sig kraftfullt inom detta område än att glatt följa med strömmen i allt. upprätthålla ett fortsatt förtroende inom miljöområdet är det följaktligen viktigare att exempelvis sluta att agera bromskloss i fråga om gemensamma miniminivåer för koldioxidskatter. Svenskt inflytande i EU förutsätter inte att vi också går med i . Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inflytande i EU (yrkande 7). Utskottet vill hänvisa till att det av regeringens skrivelse 2001/02:105 om det svenska ordförandeskapet framgår att framgångar nåddes inom alla de tre huvudprioriterade områdena utvidgning, sysselsättning och miljö. Framsteg gjordes även inom ett flertal andra områden. När utskottet behandlade propositionen om och den ekonomiska och monetära unionen (prop. 1997/98:25, bet. 1997/98:FiU9) framhöll utskottet vad i propositionen anfördes om att när står utanför valutaunionen skärps kraven ytterligare på att ha hög effektivitet i agerandet inom EU:s institutioner. Det blir än viktigare att ha god samordning och konsistens i agerandet för att kunna driva prioriterade frågor, betonade utskottet. Utskottet konstaterar att erfarenheten visar att kan utöva inflytande i EU. Någon åtgärd är inte påkallad med anledning av motionen. I motion 2001/02:U303 av m.fl. (m) framhålls att EU inte skall utvecklas till att bli en transfereringsunion med beskattningsrätt. Nyttan av EU för var och en ligger inte i att unionen delar ut bidrag på skattebetalarnas bekostnad. Dessutom har det förekommit fusk och bedrägeri med pengar som kanaliseras via EU:s budget. Detta är allvarligt av ekonomiska skäl men också för att det uppluckrar samhällsmoralen. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU inte skall bli en transfereringsunion (yrkande 11). Bakgrund om EU:s budget Vid Europeiska rådets möte i träffades i samband med förhandlingarna kring Agenda 2000 en överenskommelse om gemenskapsbudgetens utveckling och finansiering . Överenskommelsen har därefter formaliserats i ett s.k. finansiellt perspektiv och ett nytt rådsbeslut om gemenskapernas egna medel. Det finansiella perspektivet reglerar det totala utgiftsutrymmet för de årliga budgetarna . Det nya beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel fattades . Beslutet innebär bland annat att taket för uttag av egna medel modifieras från av BNI enligt nationalräkenskapssystemet ENS 79 till motsvarande belopp uttryckt i procent av BNI enligt det nya nationalräkenskapssystemet ENS 95. Syftet med modifieringen av taket är att övergången till nytt nationalräkenskapssystem inte skall leda till ökade resurser för EU-budgeten. Samtliga femton medlemsländer har godkänt beslutet, i enlighet med bestämmelserna i fördraget. För vidkommande godkände rådsbeslutet (prop. 2000/01:45, bet. 2000/01:FiU19, rskr. 2000/01:153). Beslutet trädde i kraft och kommer i huvudsak att gälla retroaktivt från . Som ordförande ledde arbetet inom rådet med EU:s budget . Vid fördes en orienteringsdebatt om rådets budgetpolitiska prioriteringar. Rådet beslutade om prioriteringar för EG-budgeten för , vilket var ett betydande framsteg för en stärkt och mer resultatorienterad budgetprocess. verkar för att nå en EU-budget som är så restriktiv som möjligt. Förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . önskar att genomföra mer strukturellt inriktade besparingar och då framför allt genom förändringar av jordbruks- och strukturfondspolitiken. Åtgärder för att stärka kampen mot bedrägerier Regeringen anför i skrivelsen om verksamheten 2001 att även det året har präglats av reformeringen av den finansiella styrningen och kontrollen av EU-medlen som den nya kommissionen annonserade strax efter sitt tillträde. presenterade kommissionen två förslag som rör det straffrättsliga skyddet av gemenskapernas finansiella intressen. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv som inkorporerar de viktigaste bestämmelserna i konventionen om skyddet av gemenskapernas finansiella intressen som rådet antog 1995. Åtgärden följer av att flera medlemsstater ännu inte ratificerat konventionen, trots att rådet upprepade gånger uppmanat berörda medlemsstater att göra det. presenterade kommmissionen en grönbok om inrättande av en europeisk åklagare för straffrättsligt skydd av gemenskapernas finansiella intressen. Med grönboken vill kommissionen inleda en öppen debatt inför kommissionens konkreta förslag senast i förhoppningen att en rättslig grund för förslaget inkluderas i fördraget vid nästa regeringskonferens. Rådet antog slutsatser om kommissionens årsrapport om bedrägeribekämpning för samt handlingsplan . Rådet välkomnade i allt väsentligt de båda dokumenten och den inriktning som presenterades för verksamheten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (, från franskans Office Européen de Lutte Anti-Fraude). Rådet under-strök bland annat vikten av ett nära samarbete med medlemsstaterna och uppmanade att i sin rapportering göra en bättre åtskillnad mellan bedrägerier och andra oegentligheter som upp-täckts. uppmanades även att utveckla sina analyser av de fall som upptäcks och kommu-nicera resultatet till medlemsstaternas myndigheter. har vidare i enlighet med Ekofin rådets uppmaning utökat samarbetet med medlemsstaterna inom ramen för en rådgivande arbetsgrupp. Åtgärder för förbättrad styrning och kontroll Den särskilda referensgruppen av personliga representanter för EU:s finansministrar har fortsatt att sammanträda under ledning av budgetkommissionär . Gruppen följer upp och ger råd till kommissionen om hur den finansiella styrningen och kontrollen kan utvecklas. En lägesrapport överlämnades till när det gäller gruppens verksamhet . präglades av rådsbehandlingen av kommissionens förslag till en ny budgetförordning som presenterades . Förslaget är avgörande för reformeringen av den finansiella styrningen och kontrollen som bland annat syftar till att effektivisera genomförandet av de EU-finansierade programmen. Normalt sett inleder inte rådet behandlingen av budgetförordningsförslag förrän och revisionsrätten avgivit sina yttranden. I ljuset av att ärendet prioriterades av det svenska ordförandeskapet inleddes förhandlingarna i rådet , vilket resulterade i slutsatser antagna av om de viktigaste reforminslagen i kommissionens förslag. Genom detta arbete bör rådsbehandlingen av kommissionens reviderade förslag till förordning kunna genomföras snabbare än normalt. Arbetet med att tillförsäkra EU en effektivare användning av budgetmedlen tog ett steg framåt vid i genom ställningstagandet att en helt ny budgetförordning skall vara beslutad före utgången av 2002. Detta är en förutsättning för att EU:s budgetprocess skall kunna moderniseras och understödja en bättre användning och kontroll av budgetmedlen. En politisk överenskommelse har nåtts om det övergripande innehållet vars huvudinslag omfattar regler för ansvar och ansvarstagande i kommissionen, tydligare och enklare regler för budgetering och utnyttjande av anslagsmedel, krav på uppföljning och utvärdering av den verksamhet som finansieras från EG-budgeten, t.ex. biståndet och andra utrikespolitiska åtgärder, samt kostnadseffektivare rutiner för bl.a. upphandling. Ett inslag i reformerna av den finansiella styrningen och kontrollen är bildandet av en oberoende funktion för intern revision i kommissionen, separerad från direktoratet för ekonomistyrning. Då kommissionen bedömde att denna del av reformerna borde in-föras med förtur, lyftes detta förslag ur förslaget till en helt ny förordning och presen-te-rades i stället för rådet som ett tillägg till den nu gällande budgetförordningen. Denna ändring antogs av efter att medling ägt rum med . tidigare ställningstagande beträffande beskattningsrätt I frågan om beskattningsrätt anförde utskottet följande i bet. 1996/97:FiU5: har senast i sitt yttrande (1995/96:FiU3y) över regeringens skrivelse om behandlat frågan om finansiering av EU:s verksamhet. Utskottet framhöll då att EU varken skall erhålla beskattningsrätt eller ges rätt att ta ut specifika avgifter. vidhåller sin uppfattning att finansieringen av EU:s verksamhet även i fortsättningen bör ske genom avgifter från medlemsländerna. konstaterar att det sker mycket i EU inom de aktuella områdena. Utskottet har vid ett flertal tillfällen hänvisat till de av godkända målen för den svenska EU-budgetpolitiken, som innebär en effektiv och återhållsam budgetpolitik. Utskottet anförde t.ex. (bet. 2001/02:FiU5) följande: Utskottet vill erinra om att godkände målen för den svenska EU-budgetpolitiken (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5). Målen innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Vidare skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. har hänvisat till dessa mål (senast i bet. 2001/02:FiU1 s. 301). Vidare framgår av budgetpropositionen (utg.omr. 27, s. 7) att taket om högst av BNI ligger fast i det rådsbeslut om gemenskapens egna medel som godkände (prop. 2000/01:45, bet. FiU19, rskr. Utskottet kan konstatera att regeringen redan driver en restriktiv budgetpolitik inom EU och prioriterar en förbättrad budgetdisciplin. Utskottet förutsätter att regeringen med kraft fortsätter att driva dessa ståndpunkter. Någon åtgärd är mot denna bakgrund inte påkallad. Miljöfrågor: Gröna räkenskaper och gröna nyckeltal I motion 2001/02:U348 av m.fl. (mp) anförs att regeringen i ministerrådet i de sammanhang där det lämpar sig bör driva frågan om ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet.