yttr · GP05SkU4y · 2002-01-01 00:00:00 — Det finns inte något enkelt sätt att jämföra skattesystem i olika länder för att på det sättet få en exakt beskrivning av de anpassningskrav som den ökade internationella rörligheten medför. Jämförelser av skatteuttaget ställt i relation till bruttonationalprodukten ger ingen större vägledning, eftersom länderna har utformat sina transfererings- och skattesystem efter olika principer. Också mer grundläggande skillnader i förutsättningarna, som olika åldersstruktur, kan göra det svårt att göra rimliga jämförelser. Även efter korrigering för sådana faktorer finns det dock kvar en skillnad mellan och andra länder, och den utmaning som ställs inför kvarstår därför. En särskild utredning - Internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur (dir. 2000:51) - har till uppgift att göra en samlad bedömning av hur den svenska skattestrukturen bör vara utformad i en värld med internationaliserade marknader för varor, tjänster och produk-tionsfaktorer som de välfärdspolitiska ambitionerna bevaras på dagens nivå. Avvägningen i skatteuttag på arbetsinkomster och kapital-inkomster skall analyseras liksom möjligheten och önskvärdheten av att bevara en likformig kapitalinkomstbeskattning. Syftet med arbetet är att åstadkomma ett förbättrat underlag för framtida skattepolitiska prioriteringar. En huvuduppgift är att bedöma rörligheten hos underlagen för enskilda skatter enligt nuvarande system och i vilket tidsperspektiv en ökad rörlighet kan uppkomma. Utredningens uppdrag skall vara slutfört . Utskottet anser att internationaliseringen och de krav som den ställer på det svenska skattesystemet bör ses som en utmaning och att inriktningen bör vara att den svenska skattestrukturen skall utformas på ett sätt som gör det möjligt att bevara de välfärdspolitiska ambitionerna på dagens nivå. Utskottet är inte berett att, som flera motionärer, direkt dra slutsatsen att olika skatter så snabbt som möjligt bör slopas eller sänkas kraftigt. Inkomstbeskattningen har en utformning som stämmer förhållandevis väl överens med den skatteskala som beslutades under skattereformen och som därefter kompletterades med ett sista steg som en fördelningspolitisk korrigering. Flertalet skattskyldiga betalar endast inkomstskatt, och för grupper med högre inkomster tillkommer en statlig inkomstskatt på respektive . De som endast betalar inkomstskatt mot-svarar av de skattskyldiga. Det finns enligt utskottets mening anledning att erinra om att skatteskalan under de år som följde på krisåren avvek väsentligt från vad som gäller . De kraftansträngningar som krävdes för att sanera de stora budgetunderskott som krisen genererade hade bl.a. lett till ett gradvis sänkt grundavdrag och till att löntagarna i stigande grad belastades med egen-avgifter. Egenavgifterna innebär en särskilt tung belastning för låg- och medelinkomsttagarna eftersom de är avdragsgilla och dessa kategorier i mindre grad än höginkomsttagarna har någon fördel av detta avdrag. Sedan krisen avvärjts har ett stort arbete lagts ned på att återställa skatte-skalan. En skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare infördes , och påbörjades en genomgripande reformering av inkomstbeskattningen som syftar till att eliminera effekterna av egen-avgiften. Kostnaden för denna reform uppgår till . Tre steg har redan tagits inkomståren 2000, 2001 och 2002, och detta är bak-grunden till att de kombinerade skatte- och avgiftsnivåerna i skatteskalan nu kan sägas åter närma sig det mål som uppställdes under skattereformen. I reformen ingår också justeringar av skiktgränserna så att andelen skattskyl-diga som betalar statlig inkomstskatt begränsas. Reformen gynnar särskilt låg- och medelinkomsttagarna. Som nämnts innebar krisåren också att grundavdraget gradvis urholkades. I budgeten för presenterade regeringen en strategi för en grön skatteväxling som innebär att höjda skatter på energi och miljöutsläpp finansierar en sänkning av skatten på främst arbete. Den gröna skatteväx-lingen gjorde det möjligt att påbörja en återställning av grundavdraget. Detta höjdes med , och höjningen avsåg även det sär-skilda grundavdrag som utgår till pensionärer. Inför har ytterligare en grön skatteväxling genomförts och finansierat en höjning av grundavdraget och pensionärernas särskilda grundavdrag med . Vidare har den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare utvidgats så att den även gäller för pensionärer. , då pensionärerna övergår till att följa samma skatteregler som övriga skattskyldiga, kommer skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare att vara inbakad i grund-avdraget. Enligt planerna skall ett fjärde och avslutande steg i reformeringen tas när utrymme för en sådan åtgärd bedöms föreligga. När reformen genomförts fullt ut har enligt utskottets mening skatteskalan en utformning som i allt väsentligt motsvarar den skatteskala som beslutades under skattereformen. En fördelningspolitisk korrigering finns dock genom att den särskilda skatte-reduktionen för låg- och medelinkomsttagare infogats i grundavdraget. När det gäller de olika förslagen om förändringar i inkomstskatteskalan har dessa en varierande inriktning. Kraftiga allmänna sänkningar av inkomst-skatten föreslås från flera håll, och det uttalade målet är att detta skall finansi-eras genom en minskning av statens och kommunernas ansvar på olika områ-den. Var och en skall få behålla mer av sin lön och på detta sätt kunna klara sig själv. Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvis underkännande av den gemensamma sektorn och betydelsen av de kollektiva lösningar som framstår som självklara för de allra flesta. Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högre utbildning m.m. tas för given eftersom finansieringen sker via skattsedeln. Dagens skattefinansiering innebär en dubbel omfördelning. Skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidra till de gemen-samma kostnaderna, och de skattefinansierade tjänsterna och förmånerna fördelas i princip efter behov. En kraftig neddragning av den skattefinansie-rade gemensamma sektorn skulle därför innebära en försämring för många grupper, och utskottet är inte övertygat om att de alternativ som skall träda i stället verkligen skulle vara tillgängliga för alla. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om kraftiga sänkningar av inkomstskatten. De förslag om skattesänkningar som läggs fram i motionerna motiveras bl.a. med behovet av att minska marginaleffekterna. Enligt utskottets mening är det viktigt att vara uppmärksam på att kombinationen av skatte- och bidragsregler inte ger upphov till höga marginaleffekter för särskilt låg- och medelinkomsttagarna. Höga marginaleffekter leder till inlåsningseffekter, och drivkrafterna att arbeta mer, studera, byta arbete eller att gå från bidrag till arbete försvagas. Regeringen har också aktivt arbetat för att minska marginal-effekterna som ett led i politiken för en full sysselsättning. Den påbörjade inkomstskattereformen har tillsammans med andra reformer, som t.ex. max-taxan, bidragit till att marginaleffekterna kunnat minskas. Av den redovisning som regeringen lämnar i vårpropositionen framgår att samtliga grupper har fått minskade marginaleffekter och att minskningen har varit mest påtaglig bland ensamhushåll med barn. För dessa har marginal-effekterna minskat . En fortsatt minskning av margi-naleffekterna behövs för att minska klyftorna och ytterligare förbättra förut-sättningarna för en ökad sysselsättning, och utskottet anser i likhet med regeringen att politiken även fortsättningsvis bör ha denna inriktning. Förslag om barnavdrag och barnreduktioner läggs också fram i motio-nerna. Enligt utskottets mening finns det varken ur barnfamiljernas synpunkt eller av administrativa skäl någon anledning att söka infoga de familjepoli-tiska stöden i skattesystemet. Ett avdrag eller en skattereduktion kräver sär-skilda anpassningar av skattereglerna om syftet är att skattelättnaden skall motsvara dagens kontanta bidrag och utgå från principen om ett stöd som är lika för alla barn. Utskottet ser inte någon anledning att överväga en föränd-ring med den inriktning som motionärerna föreslår. En skattereduktion för hushållstjänster, som föreslås i samtliga motioner, skulle enligt utskottets mening utgöra ett avsteg från de principer om en lik-formig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsätt-ningen blir mycket små eller inga alls som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utveckling. En stimulans av denna typ skulle dessutom leda till gränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner. Utskottet avstyrker förslaget. När det gäller behovet av en förstärkning av möjligheterna till åter-kommande kompetensutveckling finns det enligt utskottets mening anledning att erinra om att den gröna skatteväxlingen har gjort det möjligt att finansiera ett nytt system för individuell kompetensutveckling och att regeringen har lagt en proposition med förslag om ett sådant system, så att det kan träda i kraft . Systemet bygger på individens eget sparande på kompe-tenssparkonton. Även arbetsgivaren stimuleras att medverka. Huvuddelen av stimulanseffekterna i systemet ges genom en kompetenspremie som utformas så att den individuella kompetensutvecklingen blir attraktiv även för de grupper som har begränsade möjligheter att spara. Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte anledning att överväga den typ av föränd-ringar på detta område som föreslås i motionerna. Skatten på utdelning på andelar (aktier) föreslås i flera motioner slopas helt eller delvis. Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfatt-ning inverkar på företagens investeringsbenägenhet. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapital-marknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskatt-ningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. I skattelagstiftningen har detta förhållande beaktats genom de särskilda lättnader som gäller vid beskatt-ningen av utdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier. Dessa skattelätt-nader ersatte ett tidigare riskkapitalavdrag. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och är därför inte berett att tillstyrka en sådan förändring. När det gäller fastighetsskatten har motionärerna i allmänhet begärt att den frysning av taxeringsvärden som gällde fram /01 skall återställas. I motion Fi37 av m.fl. (kd) föreslås att fastighets-skatten slopas helt och ersätts med en avgift. Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbeskattningen och lämnar ett betydande bidrag till finansieringen av den offentliga välfärden. I en värld med en allt större internationell rörlighet utgör fastigheterna också en stabil och säker skattebas. När det gäller de förhållandevis kraftiga prishöjningarna som inträffat i storstadsområdena och vissa attraktiva områden har en rad åtgärder vidtagits för att dämpa uttaget av fastighetskatt och förmögenhetsskatt. Skattesatserna har sänkts i olika omgångar och uppgår nu till för småhus och till för hyreshus som fribeloppen i förmögenhetsbeskattningen har höjts. Vidare har en begränsningsregel för fastighetsskatten införts som inne-bär att fastighetsskatten för ett småhus som utgör den skattskyldiges perma-nenta bostad begränsas så att den under vissa förutsättningar inte överstiger av hushållsinkomsten. Ytterligare anpassningar har genomförts i syfte att öka reglernas precision och skapa rimliga utslag vid snabba prisförändringar. Ett system med förenk-lade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna ersätter det nuvarande omräkningsförfarandet, och höjda taxeringsvärden tillåts endast stegvis slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. Härtill kommer att en ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för att pröva lösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gällande principer för fastighets-beskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Utskottet är mot denna bakgrund inte heller berett att tillstyrka en återgång till de tidigare frysta taxeringsvärdena eller att fastighetsskatten ersätts med andra beskattnings- eller avgiftsformer eller helt eller delvis avskaffas. Till grund för den gröna skatteväxling som genomförts finns en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skatte-systemet som presenterats i budgetpropositionen . En reformering av energiskattesystemet utgör därvid en central del, och Skatteväxlingskommit-téns principskiss i SOU utgör utgångspunkten för reformarbetet (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). Skatteväxlingsstrategin beräknas omfatta sammanlagt . En reformering av energiskattestrukturen och ett stegvis införande av skatteväxlingskommitténs modell bedöms skapa en energiskattemiljö som säkerställer en effektiv miljö-styrning och en varaktig finansiering av sänkta skatter på arbete. I anslutning härtill har utredningar initierats i fråga om utformningen av nedsättnings-reglerna för tillverkningsindustrin, växthusnäringen samt jordbruks-, skogs-bruks- och vattenbruksnäringarna, vägtrafikbeskattningen och i fråga om övriga miljörelaterade skatter. Dessutom görs analyser av alternativa ekono-miska styrmedel. Ett viktigt inslag i denna strategi är också att på ett aktivt sätt söker förmå andra länder att följa efter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel. En sådan internationell beskattning är målet med agerande på detta område och skulle dessutom minska behovet av särskilda regler för den konkurrensutsatta svenska industrin. Av det anförda framgår att utskottet ställer sig bakom de riktlinjer som regeringen redovisat för skattepolitiken och att utskottet inte är berett att tillstyrka de förslag som läggs fram av motionärerna. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitikens inriktning - m (), (), de () och () anför: Skattepolitiken handlar i grunden om makten över människors liv och välfärd. Skattetryckets höjd drar gränsen mellan den del av samhället där med-borgarna själva bestämmer och den del där den politiska makten styr. Det finns inte något annat demokratiskt land där den politiska makten kontrollerar en så stor del av samhället och välfärden som . De höga skatterna urholkar lönsamheten i arbete och i företagande. Ökade arbetsinsatser, bättre utbildning och risktagande belönas inte i den utsträck-ning som behövs i ett öppet samhälle. I stället leder skattekilar och skatte-trycket till att ekonomin fungerar sämre och ger mindre välfärd. utveckling präglas av både snabbt stigande skatter jämfört med andra länder och en eftersläpning av välstånd som är högst påtaglig. De höga skatterna leder också till orättfärdigheter. Genom att har världens högsta skatter för låginkomsttagare och barnfamiljer driver hög-skattepolitiken människor in i bidragsberoende och fattigdomsfällor. Den bidrar därmed till den vanmakt och frustration som finns i stora delar av det svenska samhället. I av globalisering innebär höga skattesatser inte självklart stabila skatteinkomster. Tvärtom urholkas rörliga skattebaser alltmer ju högre skatterna är. Det leder inte bara till förlorade jobb och förlorad välfärd, det leder också till minskade skatteinkomster som inte motsvaras av att de enskilda hushållen får lägre skatt. Tvärtom riskerar framför allt låg- och medelinkomsttagare att få allt högre skatter, som finansieringen av de bidrag som tillkommit för att kompensera för de höga skatterna urholkas. Högskattepolitiken leder både till förlorade skatteinkomster och en alltmer orättfärdig fördelning av skatterna. Det svenska skattetrycket måste pressas nedåt mot mer normala europeiska nivåer. måste öka utrymmet för de egna medborgarna och förutsättningarna för företagande och arbete genom skatter som är väsentligt lägre än dagens. Förutom de förändringar av inkomstskatte-systemet som måste genomföras skall fastighetsskatten avvecklas. Mervärdes-beskattningen skall anpassas för att ge rimliga prisnivåer jämfört med det övriga . Kapitalbeskattningen måste förändras för att möta de utma-ningar som rörliga skattebaser och en global ekonomi ställer. Vi anser att skattepolitiken skall präglas av sociala hänsyn och öka det enskilda hushållets trygghet. Den skall låta den enskilde bestämma över en så stor del som möjligt av den egna inkomsten och välfärden och utformas för att leda till ökat utbud av arbete, sparande och investeringar. Den skall präglas av en respekt för den enskildes strävanden och värderingar. Var och en skall ha så stor kontroll över sin välfärd som möjligt. behöver en genomgripande inkomstskattereform som ger ökad social trygghet och motverkar fattigdomsfällor. Fler jobb skall göras möjliga och den sociala rörligheten öka. Det måste alltid löna sig att arbeta och att utbilda sig. Därför måste en skattereform ha sin tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Det måste också skapas förutsättningar för vanliga män-niskor att kunna köpa tjänster. Det ökar välfärd och flexibilitet. Stressen minskar och ett större utbud av arbete skapas. Människor skall ges möjlighet att klara av sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt. Därför bör grundavdraget höjas rejält. vill vi att de första skall vara befriade från inkomstskatt. Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbörda. Framför allt är det barnfamiljer som har svårt att få ekonomin att gå ihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därför införa ett extra grundavdrag på och barn vid den kommunala beskatt-ningen. För dem som inte kan tillgodogöra sig avdraget utgår ett motsva-rande bidrag. Beskattningen av arbete skall utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görs mot den kommunalt taxe-rade inkomsten. Dessa tre skattesänkningar är så omfattande att de inte fullt ut kan genomföras . bör grundavdraget för alla höjas rejält och det extra barnavdraget för barn införas fullt ut. Förvärvsavdraget växlas mot dagens skattereduktion. Många arbetsuppgifter i hushållen utförs i form av "gör-det-själv" eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebörda är förbehållet de rika, eller de som kan få någon annan att betala. Med lägre skatt på hushålls-nära tjänster skulle det bli lättare för både kvinnor och män att kombinera arbetsliv och ansvar för barnen. För tjänster utförda i hemmet skall enligt vår mening en skattereduktion på av arbetskostnaden på maximalt per hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blir vita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxe-ringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbar alla boendeformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdet av fastigheten och för hyresrätter gäller i regel att en knapp månadshyra utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierar starkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belägen. Förmögenhets-skatten har också kommit att bli en skatt på boendet som främst drabbar äldre människor med nedamorterade lån. Ägare av flerbostadshus, oavsett om de är bostadsrättsföreningar, bolag eller enskilda människor, är därtill tvingade att ta upp en fiktiv schablonintäkt till beskattning. Vi vill avskaffa fastighetsskatten. Taxeringsvärdena höjdes kraftigt och höjs ytterligare . För att folk skall ha råd att bo kvar måste, som ett första steg, de tidigare lägre taxeringsvärdena återställas. Procentsatserna bör sättas till för småhus och för flerbostadshus. För att minska de regionala skillnaderna används endast halva markvärdet som grund för beskattning. Härefter skall skattesatsen sänkas under mandatperio-den. Schablonintäkten skall avskaffas . Det finns flera skatter som är speciellt hämmande för tillväxten. Det är skatter som hämmar sparandet och minskar tillgången på kapital i . De driver kapital och företag ur landet och hindrar uppkomsten av nya företag. skall ha ett så attraktivt skatteklimat så att kapital och människor söker sig hit. Skatten på förmögenheter har slopats i de flesta länder. I tas för-mögenhetsskatt ut även vid förhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsen är internationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdeles ogynnsam position vad gäller konkurrens om kapital. Förmögenhetsskatten bör slopas. I ett första steg slopas sambeskattningen och fribeloppet höjs till . Beskattningen av kapitalinkomster i försvårar kapitalbildningen och är därmed också en hämsko på nyföretagandet. Kapitalinkomstskatterna är alltför höga jämfört med nivån i andra länder. Lågt räknat har ca lämnat landet utan att svenska skattemyndigheter har någon insyn. Huvudorsaken till detta stora utflöde är de höga skatterna på kapital. De bör därför successivt sänkas till genomsnittlig EU-nivå, vilket skulle medföra en vitalisering av svenskt näringsliv. Dessutom skulle med stor säkerhet en stor del av det flyktade kapitalet komma åter. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i de flesta fall inte drabbas av någon beskattning av utdelningarna. Detta medför också att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur ökar benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten ut ur . Vi vill successivt avskaffa utdelningsskatten . Dagens diskriminerande skatteregler för fåmansbolag leder bl.a. till att små, snabbväxande och vinstrika företag betalar extra hög skatt. Det gäller till exempel vid beskattningen av aktieutdelning och reavinster. Reglerna bör ändras så att utdelning till en aktiv ägare av fåmansbolag beskattas som inkomst av kapital om ägaren tagit ut en skälig lön. Statlig inkomstskatt betalas av av alla heltidsarbetande. Det är således inte någon exklusiv elit som betalar denna skatt. Den statliga inkomstskatten fungerar som en straffbeskattning av kunskap och är därmed en av anledningarna till att färre tar akademisk examen i än i andra jämförbara länder. Vi vill successivt avskaffa den statliga inkomstskatten. Arvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag. I har vi mycket låga skattefria belopp för arvsskatt jämfört med flerta-let länder inom och EU. Skattesatserna i är dessutom höga i jämförelse med snittet inom såväl EU som . I kombination med övriga kapitalinkomstskatter är arvs- och gåvobeskattningen en viktig orsak till kapitalflykten från . Den bör i likhet med förmögenhetsskatten avskaf-fas. Optionsprogram är ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kom-petenta medarbetare. Det är nödvändigt att utreda vilka ytterligare åtgärder inom skatteområdet som erfordras för att svenska optionsprogram skall bli internationellt konkurrenskraftiga. beskattas royaltyinkomsterna som inkomst av tjänst, vilket driver uppfinningsrika innovatörer ut ur landet. Man borde i stället slå vakt om deras kompetens för att utveckla nya idéer i . Inkomster från royalty på patent skall beskattas som inkomst av kapital. Brist på riskkapital är ett av de största hindren för nyföretagande.