yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — De föreslagna korrigeringarna bör enligt utskottets mening samordnas med de ändringar i samma lagrum som föreslås i budgetproposi-tionen, och samordningen bör lämpligen göras hos finansutskottet. Utskottet överlämnar därför med detta yttrande det aktuella förslaget i proposition 2001/02:3 till finansutskottet. tillstyrker att den av regeringen föreslagna justeringen genomförs. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker godkännande av regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsförslagen om godkännande av Moderata samlingspartiets, , och Folk-partiet liberalernas inkomstberäkningar, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). Regeringen föreslår (avsnitt 5.4 och bilaga 1, yrkande 6) att god-känner att statsbudgetens inkomster beräknas till 732,7 mil-jarder kronor, varav från inkomsttiteln m.m. Moderata samlingspartiet, , liberalerna begär i sina partimotioner godkännande för sina respektive inkomstberäkningar. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi291 yrkande 6 av m.fl. (m), Fi292 yrkande 8 av m.fl. (kd), Fi293 yrkande 6 av m.fl. (c), Fi294 yrkande 5 av m.fl. (fp) och Fi297 yrkande 1 av m.fl. (kd). begär i motion Fi297 av m.fl. ett tillkännagivande om att motionärernas satsning på en effektivare skatte-kontroll gör att inkomsterna kan beräknas öka med (yrkande 40). Utskottet har i det föregående tillstyrkt de förslag som regeringen lägger fram och inte haft någon erinran mot de bedömningar som redovisats och som bör beaktas vid inkomstberäkningen. Utskottet har inte heller funnit någon anled-ning till erinran mot de bedömningar som regeringen i övrigt redovisar i budgetpropositionen under avsnitt 8 Skattefrågor. Utskottet tillstyrker följakt-ligen regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsyrkandena. När det gäller effekterna av ett resurstillskott till skatte-förvaltningen fram-står ett så direkt samband som motionärerna räknar med för inte som realistiskt. En ökning av anslaget kräver tid innan den kan ge effekt och inne-bär också en omställning som i sig kan vara effektivitetssänkande. Enligt utskottets mening bör man vid jämförelser mellan de olika budgetalternativ som föreligger i ärendet inte räkna med denna typ av effekter på inkomsterna under det aktuella budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet även det nu aktuella motionsyrkandet. Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområdet och godkänner regeringens preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet samt avstyrker motionsförslagen om större respektive mindre ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). De förslag till ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution som läggs fram i propositionen och Moderata samlingspartiets, , och liberalernas alternativa förslag framgår av följande tabell (tusental kronor 2002, 2003-2004). År Proposi-tionen Moderata samlings-partiet Kristdemo-kraterna 2002 8 057 645 -75 000 +120 000 -30 000 8 267 -75 +170 -30 441 -75 +220 -50 +75 Propositionen har för till utgiftsområde 3 och uppbörd anvisat . Efter förslag ekonomiska vårpropo-sition har godkänt att anslaget för kronofogdemyndigheterna över-förs från utgiftsområde 4 Rättsväsendet till utgiftsområde 3. Utgiftsområde 3 har därvid bytt namn till Skatt, tull och exekution och omfattar numera skatte-förvaltningen (och skattemyndigheterna), och exekutionsväsendet (och kronofogdemyndigheterna). Regeringen föreslår för att skall besluta om en utgiftsram för utgiftsområde 3 på ca . Regeringen före-slår vidare att skall godkänna preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet på respektive . De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. Väsentligt är att myndigheterna kan få medborgare och enskilda att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i dessa regel-system samt att medborgare och enskilda därmed frivilligt efterlever regel-systemen. Viktigt är också att myndigheterna långsiktigt arbetar med åtgärder för att hantera en med tiden allt större och mer komplicerad arbetsmängd med relativt mindre personalresurser. Myndigheterna skall därför sträva efter en modern, effektiv och ändamålsenlig förvaltning. Det skall bl.a. uppnås genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetensutveckling. Myndigheterna skall också sträva efter att öka servicenivån och förenkla för företag och allmänhet. I det internationella och europeiska administrativa samarbetet inom myn-dighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar samt ett effektivare samarbete och informationsutbyte mellan och olika medlemsstaters förvaltningar. skall prioritera förstärkt skattekontroll. Kontrollen skall bl.a. inriktas mot så kallat svart arbete. har skatteförvalt-ningen tillförts medel för att höja nivån i riktning mot nivå. föreslås att ytterligare tillförs för skattekontrolländamål. Skattemyndigheterna har för bouppteckningsverksamheten till-förts . föreslås ett ytterligare tillskott på för denna verksamhet. skall även fortsättningsvis lägga stor vikt vid utvecklings- och effektiviseringsarbetet. Arbetet med förenklingar av regler och tullprocedurer skall fortgå. Inom gränsskyddet skall insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak prioriteras. föreslås ett resurs-tillskott på för att effektivisera tullverksamheten. För-stärkningen skall säkerställa att ny teknik, bl.a. mobila röntgenutrustningar, används i verksamheten. Regeringen föreslår vidare ett resurstillskott på för att säkerställa att tullen efter ombyggnaden på upprätthåller en önskvärd kontrollnivå. Ytterligare medelstillskott beräknas behövas för detta ändamål. Exekutionsväsendet skall upprätthålla rättstrygghet och rättssäkerhet vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser. Exekutionsväsendet skall även fortsättningsvis prioritera uppgiften att förbättra IT-stödet och att även genom andra rationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kan klara en ökad arbetsbelastning utan allvarliga störningar eller behov av resurstill-skott. Det är angeläget att den beslutade indrivningspolicyn introdu-ceras . Regeringen anser vidare att exekutionsväsendet skall för-bättra kunskapen om vilka grupper i samhället som kan vara i riskzonen att bli gäldenärer och hur det förebyggande arbetet skall kunna bedrivas. Särskild uppmärksamhet skall även i fortsättningen ägnas borgenärsfrågorna. När det gäller skuldsanering skall särskilt handläggningstiderna uppmärksammas. Inom konkurstillsynen bör enligt regeringen kvaliteten kunna förbättras inom ramen för tillgängliga resurser. Moderata samlingspartiet anför i motion Fi291 yrkandena 4 och 5 delvis av m.fl. att de skatteförändringar partiet föreslår å ena sidan inne-bär att skatteförvaltningens verksamhet kan rationaliseras och att anslagsbe-hovet därigenom minskar. Å andra sidan vill motionärerna ge tullen större resurser för att möta den ökande smugglingen av cigaretter, alkohol, narkotika och vapen. I motionen föreslås för 2002-2004 utgiftsramar för utgiftsområde 3 som för vart och ett av åren är lägre än vad regeringen föreslagit. föreslår i motion Fi292 yrkandena 9 och 10 delvis av m.fl. utgiftsramar för 2002-2004 för utgiftsområde 3 som är , respektive högre än vad regeringen föreslagit. Medelstillskottet skall enligt motionen användas till att förstärka skattekontrollen samt kontroll och spaning avse-ende illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skatteplik-tiga varor. föreslår i motion Fi293 yrkandena 3 och 4 delvis av m.fl. utgiftsramar som för vart och ett av åren är lägre än vad regeringen föreslagit. föreslås i motionen en utgiftsram som är lägre än vad regeringen föreslagit. , slutligen, föreslår i sitt budgetalternativ i motion Fi294 yrkan-dena 7 och 8 delvis av m.fl. ökade resurser till utgiftsområde 3 för åtgärder som ökar skatteintäkterna för åtgärder riktade mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. Motionärerna föreslår för 2002-2004 utgiftsramar för utgiftsområde 3 som för vart och ett av åren är högre än vad regeringen föreslagit. Uppgiften att bekämpa smuggling, skattefusk och annan ekonomisk brottslig-het på ett effektivt och kraftfullt sätt är högt prioriterad hos tullen Utskottet har tidigare uppmärksammat att nivån på skattekontrollen varit otillräcklig. Av propositionen framgår att den nedåt-gående trenden i kontrollverksamheten har fortsatt. Det är ett allvarligt pro-blem som hotar att undergräva allmänhetens förtroende för skatte-systemet och arbetet med att motverka skattefusk. Det är enligt utskottet ytterst angeläget att trenden i det här avseendet bryts och att den förstärkning av skatteförvaltningens resurser som inletts i syfte att höja nivån i skatte-kontrollen får effekt. Under innevarande budgetår disponerar skatteförvalt-ningen ett resurstillskott på för kontrolländamål och i årets budgetproposition innebär regeringens utgiftsram att ytterligare tillförs verksamheten. Även tullen tillförs i budgeten varaktiga anslagsförstärkningar på för att effektivisera tullverksamheten och för att säker-ställa kontrollverksamheten vid . Under innevarande bud-getår disponerar varaktiga förstärkningar på för merkostnader i samband med öppnande. Tullen har vidare kompenserats med med anledning av en engångsneddrag-ning . På tilläggsbudget har tullen slutligen fr.o.m. bemyndigats uppbära vissa av de avgifter som tas ut i verkets verksamhet. Detta tillskott beräknades uppgå till . Utskottet anser att den föreslagna förstärkningen av skatteförvaltningens och tullens resurser är väl motiverad. Arbetet med att höja nivån på skatte-kontrollen och förbättra gränsskyddets kontrollverksamhet är dock inte enbart en fråga om ökade resurser. Det är också en fråga om att kontrollen är effek-tiv genom att myndigheternas resurser utnyttjas på bästa sätt. Det förutsätter en bra styrning och samordning av verksamheten. Utskottet lägger stor vikt vid att myndigheterna inom utgiftsområdet fortsätter att effektivisera verk-samheterna och att förändringsarbetet prioriteras. Det får ankomma på rege-ringen att noga följa utvecklingen. Vid behandlingen av vårpropositionen instämde utskottet i regeringens bedömning av resursbehovet, och utskottet har inte anledning att ändra bedömning. När det gäller de totala utgiftsramarna för utgiftsområdet anser utskottet att propositionens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdet för 2002-2004 är väl avvägt, och utskottet avvisar de olika motionsförslagen med större respektive mindre utgiftsramar för utgiftsområdet. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi291 yrkandena 4 och 5, Fi292 yrkandena 9 och 10, Fi293 yrkandena 3 och 4 och Fi294 yrkandena 7 och 8, alla i här berörda delar, och föreslår att skall besluta i enlighet med regeringens förslag till ram för utgiftsområde 3 för . Utskottet föreslår vidare att skall godkänna propositionens förslag till preli-minära utgiftsramar . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattefrågor i budgetpropositionen - m av de (), (), () och (). Skattepolitiken skall syfta till att stärka de enskilda medborgarnas oberoende och skapa förutsättningar för högre tillväxt och fler jobb. Det är viktigt att successivt sänka inkomstskatten. På så sätt ökar friheten och därmed vars och ens möjlighet och förmåga att ta ansvar för den egna livssituationen. I synnerhet gäller det dem som har låga inkomster. I vårt budgetalternativ skapas utrymme för sänkta inkomstskatter för alla. Tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare. Inkomstskattereformen består av fyra delar och innehåller höjda grundavdrag för alla, grundavdrag för barn, förvärvsavdrag och en successiv avveckling av den statliga inkomst-skatten. Människor skall ges möjlighet att klara sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt. Därför vill vi att de första som alla tjänar skall vara befriade från inkomstskatt, oavsett om de kommer från för-värvsinkomst eller från pension. Ingen skall behöva betala skatt innan bostad och mat är betalda. inför vi ett grund-avdrag som stiger till som mest . Beskattningen av arbete utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag på pensionsgrundande inkomster. En bety-dande del av det man tjänar skall alltid vara skattefritt. vill vi att förvärvsavdraget skall vara av inkomsten. På vill vi öka avdraget ytterligare. vill vi att förvärvsavdraget skall vara . Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbördan. Framför allt är det barnfamiljer som har svårast att få ekonomin att gå ihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därför införa ett extra grundavdrag på och barn , vilket motsvarar i sänkt skatt per barn och månad för föräldrar i vanliga inkomstgrupper. Barnavdraget genomförs och gäller utöver dagens barnbidrag. Såväl förvärvs-avdrag som grundavdrag görs på den till kommunen beskattningsbara inkomsten. Statlig inkomstskatt betalas av av alla heltidsarbetande. Det är således inte någon exklusiv elit utan helt vanliga människor som betalar denna skatt. Den statliga inkomstskatten fungerar som en straffbeskattning av kunskap och är därmed en av anledningarna till att färre tar akademisk exa-men i än i andra jämförbara länder. Den statliga inkomstskatten missgynnar dem som har ojämna inkomster under livet. Det gäller t.ex. ungdomar som jobbar mycket i perioder för att sedan resa eller studera. Skattebelastningen skiljer sig radikalt mellan samma livsinkomst som fördelas jämnt under livet respektive den som varierar över åren. Att utländska experter har fått ett undantag som sänker deras skatt avse-värt visar tydligt att inkomstskatten har en negativ inverkan på kon-kurrenskraft. Vi anser att det är orättvist att en svensk medborgare skall betala upp till dryga mer i skatt än sin utländska kollega som utför samma jobb. Den statliga inkomstskatten har också skapat ett behov av sär-regler för egenföretagare och för beskattning av personaloptioner. Dessa leder till onödig byråkrati och till orättvisor. Vi vill successivt avskaffa den statliga inkomstskatten. som den nu aktuella budgeten omfattar vill vi ta bort värnskatten, höja gränsen för när man börjar betala den statliga inkomstskatten och sänka skattesatsen till . Det höga svenska skattetrycket drabbar särskilt de verksamheter där det finns "gråa" eller "svarta" alternativ. Tjänster riktade mot hushållen är ett exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförs i form av "gör-det-själv" eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebörda är förbehållet de rika, eller dem som kan få någon annan att betala. Flera undersökningar visar att många är stressade i dagens arbetsliv. Ändå har vi i en av industri-världens kortaste årsarbetstider. En del av förklaringen är att skattetrycket gör det omöjligt att köpa tjänster som skulle kunna lätta bördan, t.ex. för små-barnsföräldrar. Med lägre skatt på s.k. hushållstjänster skulle det bli lättare för både kvinnor och män att kombinera arbetsliv och ansvar för barnen. För tjänster utförda i hemmet skall enligt vår mening en skattereduktion på och hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blir vita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. Vi vill också införa rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader med per barn och år. Detta ökar föräldrarnas valfrihet och underlättar barnomsorgslösningar som är anpassade till varje familjs behov. Alltfler har blivit varse att den statliga pensionen kommer att vara tämligen begränsad. De avtalspensioner som omfattar de flesta, men långt ifrån alla, bidrar till att pensionen blir något högre. De flesta känner dock ett behov av att spara på egen hand för att säkerställa en trygg ålderdom. går det att med uppskjuten beskattning avsätta motsvarande ett halvt basbelopp till eget pensionssparande. Vi vill öka den möjligheten genom att göra det möjligt att avsätta motsvarande ett basbelopp (2002) till egen pensions-försäkring. Boendet beskattas hårt i . Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxeringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbar alla boendeformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdet av fastigheten. För hyresrätter gäller i regel att cirka en månadshyra utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierar starkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belä-gen. Förmögenhetsskatten har kommit att bli en skatt på boendet som främst drabbar äldre människor utan lån på sitt boende. Den tas ut på samma grunder som fastighetsskatten och är därmed lika orättfärdig. Skattesystemet skall uppfylla två grundkrav. Det skall vara begripligt för den som betalar skatt och det skall vara stabilt så att inte plötsliga förändringar skakar sönder enskildas och familjers ekonomi. Dagens system för uttag av fastighetsskatt uppfyller inte dessa grundläggande krav. Skulle dessutom en s.k. begränsningsregel införas blir systemet än mer komplicerat, oöverskådligt och godtyckligt. I takt med allt högre taxeringsvärden skulle en sådan regel fungera som en extra marginalskatt för alltfler. Fastighetsskatten är orättfärdig och skall tas bort. Inledningsvis måste en återgång ske till de taxeringsvärden som tidigare gällde. Vi föreslår tillsam-mans med , att taxeringsvärdena fryses nivå så att detta värde utgör ett tak för underla-get för fastighetsskatten. I vårt alternativ ingår vidare en successiv sänkning av fastighetsskatten på småhus utöver regering-ens förslag. uppgår skatten till för att sjunka till . För att minska de problem som uppkommer i skärgården och andra särskilt utsatta områden föreslår vi att endast halva markvärdet skall ingå i underlaget för fastighetsskatten. Någon begränsningsregel behövs inte med vårt alterna-tiv. Förmögenhetsskatten har slopats i de flesta länder. I tas förmögen-hetsskatt ut även vid förhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsen är inter-nationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdeles ogynnsam posi-tion vad gäller konkurrens om kapital. Skatten ökar avkastningskravet på investeringar som görs här. Som förmögenhet räknas också taxeringsvärdet på småhus och fritidshus. Efter årets höjningar av taxeringsvärdena kommer alltfler att tvingas betala förmögenhetsskatt på sitt boende. Även denna skatt tas således också ut på fiktiva värden när det är fastigheter som är underlag. av de beskattningsbara förmögenheterna i består av fastigheter. På grund av kapitalets lättrörlighet har också regeringen befriat vissa typer av förmögenheter från förmögenhetsskatt. Detta är ytterligare en av de orättvisor som ett högt skattetryck medför och visar hur omöjlig förmö-genhetsskatten är. Vi vill avskaffa förmögenhetsskatten för alla, inte bara för dem som har möjlighet att flytta sitt kapital till andra länder. Till att börja med vill vi slopa sambeskattningen 2002 och höja fribeloppet till /person. Året därpå vill vi att förmögenhetsskatten tas bort helt och hållet. drabbas svenska sparare av reavinstskatt när de gör omplaceringar i sitt sparande mellan olika värdepapper och mellan olika fonder. Detta gör att man drar sig för att förändra sammansättningen på sitt sparande. Så kallade inlåsningseffekter uppstår. För att komma förbi detta problem och uppmuntra till en mer aktiv kapitalförvaltning bör reavinstbeskattningen få uppskjutas till dess att kapitalet helt realiseras. Formerna bör utredas närmare. I vårt budget-alternativ har vi avsatt ett belopp för att påbörja en reform med denna inrikt-ning. Transporter är nödvändiga i synnerhet i glesbygd. Drivmedelspriserna når rekordhöjder. Den största delen av priset är skatt. Bensin- och dieselskatten bör sänkas för att underlätta för alla dem som i sin vardag är beroende av bilen. Vi sänker bensin- och dieselskatten med /l inklusive moms för att underlätta för alla som i sin vardag är beroende av bilen. På skall inte bensin och diesel kosta mer i än det gör genomsnittligt i . Det avdrag som får göras för resor med bil till arbetet täcker inte kost-naderna. Allteftersom bränslepriset ökar har värdet av avdraget urholkats. Det ger heller inte en rimlig möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Avdraget bör därför höjas till per mil. Skattepolitiken skall bidra till att såväl företag och kapital som ägare till dessa stannar kvar här. skall helst vara så attraktivt att företagande och kapital söker sig hit. Beskattningen av ägande och kapital minskas genom att förmögenhetsskatten avskaffas och genom att dubbelbeskattningen på utdelningar tas bort. Härigenom blir konkurrenskraftigt för företa-gande och kunskaper. Utflyttningen av ägande, företag och forskning motver-kas och företagande stimuleras. Vi vill också stoppa skattediskrimineringen av fåmansföretag och slopar därför de nuvarande 3:12-reglerna. Förenklingar genomförs enligt Simplex-gruppens förslag. Skatterna på handelsgödsel avskaffas. Dieselskatten för jord- och skogs-bruk m.m. sänks till litern. Vår principiella inställning är att energibeskattningen skall vara energi-neutral medan miljöskatterna skall motsvara den miljöbelastning som energi-användningen medför. Energiskatterna är till sin natur fiskala och skall tas ut enbart i konsumentledet. Miljöskatterna skall däremot verka så att produk-tionsprocesser blir mindre miljöstörande. De skall därför tas ut i produktions-ledet. Vi avvisar förslaget om höjd koldioxidskatt och elskatt. Vidare anser vi att skatten på kärnkraftsel bör sänkas med per kWh. De höga alkoholskatterna ökar risken för smuggling och slår ut svenska jobb och bör sänkas. När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är det givetvis viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. Den danska nivån kan tjäna som riktmärke. Sänks inte alkoholskatterna kommer allt större mängder av den i konsumerade alkoholen att antingen köpas in utomlands eller smugglas in i . I har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av de höga skatterna. Erfarenheterna från hanteringen av tobaksskatten 1997 visar hur höga skatter medför minskade skatteintäkter. Alkoholskatterna har denna effekt. Tillsammans med minskad smuggling och fler arbeten i svensk industri bedömer vi därför att sänkta alkoholskatter inte har någon statsfinan-siell effekt. I vårt alternativ ingår ytterligare åtgärder. Bland annat skall förtids-pensionärer med arbetsskadelivränta får behålla sitt särskilda grundavdrag ograverat. Royaltyinkomster från uppfinningar och patent beskattas i inkomstslaget kapital och lättnader införs vid beskattningen av personaloptioner. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Moderata samlingspartiets förslag. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi205, Fi241 yrkandena 1-3, Fi242, Fi255, Fi269, Fi270, Fi271, Fi281, Fi291 yrkandena 6, 8 och 9, Sk288 yrkandena 8, 19 och 20, Sk417 yrkandena 3 och 4, Sk418 yrkande 4, Sk471 yrkandena 1-36 och 39, Sk474 yrkandena 1-4, Sk491 yrkande 13, MJ421 yrkandena 2 och 3, N319 yrkande 7 och A318 yrkande 7. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi291 yrkande 6. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Moderata samlingspartiets skatteförslag medför att skatteförvaltningens verk-samhet kan rationaliseras och att anslagsbehovet därigenom minskar. Våra anslag till skatteförvaltningen är därför lägre än regeringens. Smugglingen av cigaretter, alkohol, narkotika och vapen har ökat kraftigt . Tullen bör därför enligt vår uppfattning få ökade resurser för kontrollverk-samhet. Vi bedömer att intäkterna till statskassan härigenom ökar med minst motsvarande belopp. Vi anser också att Tullens verksamhet skall finansieras genom anslag och inte genom offentligrättsliga avgifter.