yttr · GP05BoU1y · 2002-01-01 00:00:00 — En god bostad och en trygg närmiljö är av grundläggande betydelse för välfärden. Alla skall ha rätt till en ändamålsenlig bostad till en rimlig kostnad. Boendet skall underlätta gemenskap och ett aktivt vardagsliv. Bostaden och boendemiljön är också avgörande för att barnen skall kunna erbjudas en god uppväxtmiljö. Det är en viktig uppgift för bostadspolitiken att ge de förutsättningar som krävs för att människors skiftande önskemål och behov av bostäder i olika skeden av livet skall kunna tillgodoses. Detta förutsätter förändringar av den nuvarande bostadspolitiken i flera avseenden. Redan i planeringen av nya bostadsområden måste hänsyn tas till hur en plan tillgodoser olika gruppers behov. En blandning av upplåtelseformer bör eftersträvas. Detta innebär att nuvarande restriktioner mot ombildningar måste tas bort och att nya upplåtelseformer som ägarlägenheter bör tillåtas. Systemet för hyressättning måste reformeras genom att större möjlighet ges för individuell anpassning av hyrorna och genom att lägesfaktorn ges större tyngd. Möjligheterna till ett billigare byggande bör tas till vara genom ökad konkurrens. Dessutom bör en konsekvensutredning om sänkt byggmoms genomföras. Detta är några av de grundläggande utgångspunkterna för det reformbehov som finns inom bostadssektorn. Enligt vår mening svarar de förslag som förs fram i partimotion 2001/02:Fi293 om förändringar inom utgiftsområde 18 bäst mot denna inriktning. Vi delar således vad som i partimotionen anförts om reformbehovet inom utgiftsområde 18. Bostadsbidragen bör förstärkas och göras mer rättvisa. Det kan ske genom att de individuella inkomstgränserna slopas och de snäva regler för den bidragsgrundande bostadsytan som infördes ändras. Stödet till de barnfamiljer som har den mest utsatta ekonomiska situationen bör förbättras genom att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn. Besparingar kan göras på räntebidragsanslaget genom att bidraget till nya fastigheter avvecklas. Även investeringsbidraget till hyresbostäder avvecklas. Detta kompenseras bl.a. genom en sänkning av fastighetsskatten och genom en skattemässig direktavskrivning på nybyggnadsvärdet för hyresfastigheter. bör fastighetsskatten helt avvecklas och ersättas av en låg avgift. En besparing inom utgiftsområdet kan också uppnås genom att de lokala investeringsprogrammen avvecklas. I stället bör medel omfördelas till en ny anslagspost för förbättrad inomhusmiljö samt allergisanering av bostäder och skolor m.m. Sammantaget innebär de ovan redovisade åtgärderna att ramen för utgiftsområde 18 bör fastställas i enlighet med förslaget i partimotion 2001/02:Fi292 yrkandena 9 och 10. Regeringens förslag, liksom övriga aktuella mo-tions-yrkanden, avstyrks. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande () anser: lider av en bostadsmarknad i stark obalans. Det finns stora regionala skillnader med bostadsbrist och bostadsöverskott i olika delar av landet. finns det en obalans i utbudet av bostäder på respektive ort. Efterfrågan på hyresbostäder kan inte tillgodoses på de expansiva orterna. Bristen på studentlägenheter är mycket stor på flera av universitets- och högskoleorterna. Unga hushåll har stora svårigheter att skaffa den första bostaden. Boendekostnaderna i delar av landet har ökat kraftigt till följd av en hög beskattning av hela sektorn. För många har detta lett till svårigheter att bo kvar i sin bostad. Det är nödvändigt med åtgärder inom ett flertal områden för att komma till rätta med bl.a. dessa brister. Bostadspolitiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för en bättre fungerande bostadsmarknad som kan erbjuda ett boende med hög livskvalitet till rimliga kostnader i hela landet. föreslår i sina motioner åtgärder som kan inleda omställningen till en mer balanserad bostadsmarknad som i högre utsträckning tillgodoser människors efterfrågan och behov. Exempel på sådana åtgärder är en utveckling av en väl genomtänkt samhällsplanering och förbättring av kommunikationer i hela landet. Förutsättningarna för bostadsbyggandet måste förbättras bl.a. genom åtgärder för en bättre konkurrens. Hyressättningssystemet måste ses över och boendeskatterna måste sänkas. som åtgärder vidtas för att förbättra förutsättningarna för en god bostadsförsörjning är det angeläget att ta till vara de möjligheter till besparingar som finns inom sektorn. Det förslag till ram för utgiftsområde 18 som läggs fram i partimotion 2001/02:Fi293 innebär att dessa möjligheter kan tas till vara utan att negativa effekter för sektorn behöver uppstå. föreslår förbättringar för barnfamiljerna genom höjda garantibelopp i bl.a. föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen samt skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Detta ger utrymme för besparingar på anslaget för bostadsbidrag. Investeringsbidraget till nybyggnad av hyresbostäder bör avvecklas. Vidare ger en avveckling av stödet till lokala investeringsprogram för en ekologisk hållbarhet utrymme för en ytterligare begränsning av ramen. Vissa besparingar kan också genomföras inom flera av de myndigheter som finansieras inom utgiftsområdet. Det är angeläget att i större utsträckning kunna hjälpa de familjer som drabbats av höga radonhalter i sina hus. Den ram som föreslås i motion ger utrymme för ökad bidragsgivning inom detta område. Sammanfattningsvis anser jag att förslagen i partimotion 2001/02:Fi293 yrkandena 3 och 4 om ramen för utgiftsområde 18 bör tillstyrkas av finansutskottet. Regeringsförslaget, liksom övriga aktuella motionsyrkanden, avstyrks. (), (), () och () anser: Dagens fastighetsskatt är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxeringsvärde som inte har någon koppling till en verklig inkomst. Det säger sig självt att en skatt med en sådan utformning varken blir rättvis eller möjlig att förstå för den enskilde. Fastighetsskatten drabbar alla boendeformer, men belastas den enskilda bostaden på helt olika sätt beroende på bl.a. upplåtelseform, geografiskt läge och fastighetens ålder. För den som bor i hyresrätt går normalt sett så mycket som en månadshyra till att betala fastighetsskatten. För småhus varierar fastighetsskatten starkt, främst beroende på var fastigheten är belägen. Till detta kommer att förmögenhetsskatten som en följd av höga taxeringsvärden bidrar till att ytterligare öka skattebördan för många hushåll. Vi menar att skattesystemet måste uppfylla två grundläggande krav. Systemet skall för det första vara begripligt och överblickbart för den som betalar skatt. För det andra skall skattesystemet vara stabilt över tiden så att den enskilde kan överblicka sin framtida skattebörda utan att plötsligt drabbas av förändringar som kraftigt försämrar eller rent av raserar det enskilda hushållets ekonomi. Vi tvingas konstatera att dagens system för uttag av fastighetsskatt inte i någon del uppfyller dessa två grundläggande krav. Skulle dessutom en begränsningsregel införas i enlighet med vad regeringen föreslagit skulle systemet bli än mer komplicerat, oöverskådligt och godtyckligt. Regeringen presenterar, nu liksom tidigare, sitt förslag till ändringar i fastighetsbeskattningen som en skattesänkning. Även om förslaget för vissa hushåll innebär att skatteuttaget minskar något så leder det för många hushåll till så kraftiga skattehöjningar att de utgör ett hot mot familjernas ekonomiska trygghet. Vad som erfordras är i stället en successiv avveckling av fastighetsskatten som inleds med skattesänkningar för alla hushåll. För att redan nu åstadkomma en verklig lindring i skattebelastningen för hushållen bör i enlighet med förslagen i de nu aktuella motionerna (m) en successiv avveckling av fastighetsskatten inledas. Som en första åtgärd skall därför underlaget för skatteberäkningen frysas till eller den eventuellt lägre nivå som gäller - detta för att mildra effekterna av de senaste årens mycket kraftiga prisökningar i vissa områden. Vidare skall underlaget för skatten utgöras av byggnadsvärdet och halva markvärdet. markvärdet vid beräkningen av skatten åstadkommer man framför allt en utjämning av de stora regionala orättvisorna. Skattesatsen för fastighetsskatten bör sedan sänkas successivt. skall skattesatsen för småhus sänkas till och för hyreshus till . Därefter skall skattesatsen sänkas under vart och ett av . Som framgått är de förändringar som bör genomföras steg på väg mot ett avskaffande av fastighetsskatten. För tydlighetens skull bör här göras klart att avsikten inte är att den skall ersättas med andra pålagor i form av en schablonintäkt eller liknande. Genom en avveckling kan dessutom fastighetstaxeringen förenklas för att sedan helt tas bort. Genom de nu förordade skattesänkningarna finns det inte heller behov av någon begränsningsregel. Vårt ställningstagande innebär att vi tillstyrker samtliga partimotioner liksom övriga motioner som undertecknats av företrädare för Moderata samlingspartiet. Vi ställer oss dessutom bakom fyrpartimotionen (m, kd, c, fp) med förslag om frysta taxeringsvärden. () och () anser: anser att fastighetsskatten i sin nuvarande utformning strider mot grundläggande etiska och skatterättsliga principer. Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga. Den står därmed i strid med den gängse principen om skatt efter bärkraft. Skatten hotar i vissa fall äganderätten liksom den enskildes trygghet vad gäller besittningen av det egna hemmet. Personer med låga inkomster som bor i attraktiva områden har inte råd att betala skatten och riskerar därför att få lämna sina hem och invanda miljöer när taxeringsvärdet räknas upp. Att göra det möjligt att äga sin bostad också för låginkomsttagare är att verka för ett jämlikt samhälle, ett samhälle där äganderätt inte kräver stora pengar. Fastighetsskatten ökar den sociala segregeringen och motverkar möjligheterna för ett permanent boende i många områden som är attraktiva. Som framhålls i bl.a. partimotion bör de statliga reglerna utformas så att de ger skattemässig neutralitet mellan olika boendeformer. Den enskildes val av bostad skall naturligtvis i första hand styras av dennes behov och förutsättningar i övrigt och inte av beskattningens utformning. Den snedfördelning i beskattningen mellan småhus och hyreshus som den nuvarande majoriteten har skapat måste därför rättas till. måste också systemet med statlig fastighetsskatt avvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täckande av kostnaderna för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service som är kopplad till fastigheten. På så vis stannar pengarna inom kommunerna och kommer medborgarna till del. är det kommunerna som har kostnaderna och staten som tar in hela skatteintäkten. Den kommunala avgiften relaterad till fastigheten kommer att öka möjligheterna till lägre kommunalskatt. En avveckling av fastighetsskatten bör inledas . I ett första steg bör därför taxeringsvärdena frysas till nivå. Genom en sådan åtgärd kommer bl.a. effekterna av de senaste årens mycket kraftiga prisökningar i vissa områden att mildras. Som en följd av detta erfordras inte heller någon begränsningsregel av det slag som regeringen föreslagit. Våra ställningstaganden ovan innebär att vi tillstyrker samtliga motionsförslag som undertecknats av företrädare för . Vi ställer oss dessutom bakom fyrpartimotionen (m, kd, c, fp) med förslag om frysta taxeringsvärden. () anser: En viktig, för att inte säga avgörande, anledning till det låga bostadsbyggandet är den mycket hårda beskattningen av byggande och boende. Vi har på gått från att subventionera byggande och boende till att göra sektorn till en betydande skattekälla. Grunden till denna förändring är skattereform. Genom reformen finansierades sänkta inkomstskatter till stor del genom höjda indirekta skatter och avgifter, vilket lett till kraftigt ökade boendekostnader. I reala termer höjdes hyrorna i hela beståndet och med ännu mer i nyproduktionen närmast efter reformen. Till detta kommer effekterna av kraftigt minskade subventioner. Ett resultat av detta är att går i genomsnitt en tredjedel av hushållens disponibla inkomster till boendet. Det finns inte heller något annat OECD-land där boendekostnaderna tar en så stor andel av den disponibla inkomsten. Sammantaget har utvecklingen lett till att bostaden har reducerats till en av många skattekällor vars enda uppgift är att ge statskassan ett tillskott. Det är en utveckling som vi från sida inte kan acceptera. Skatterna på boendet måste därför sänkas. En utgångspunkt skall då vara att sänkningarna skall leda till lägre boendekostnader och skapa neutralitet mellan olika upplåtelseformer. Med den utformning fastighetsskatten har har underlaget för skatten, dvs. taxeringsvärdet, kommit att få en allt större betydelse. Det var också mot den bakgrunden som medverkade till att frysa taxeringsvärdena . När nu regeringen med hjälp av stödpartierna inte längre står fast vid denna frysning innebär det kraftiga höjningar av fastighetsskatteuttaget för många familjer. Inte minst gäller det för de familjer som bor i områden som är attraktiva för fritidsboende. Förutom att förslaget försätter många människor i stora svårigheter riskerar det att ytterligare avfolka många kust- och skärgårdssamhällen. Samhällets åtgärder bör i stället syfta till att underlätta ett boende i dessa områden. För att mildra effekterna av dagens fastighetsbeskattning måste utöver en fortsatt frysning av taxeringsvärdena skattesatserna sänkas till för småhus och till för hyreshus. bör dessutom hela fastighetsbeskatt ningen läggas om till en schablonintäkt för småhus och helt avvecklas för hyreshus. Mitt ställningstagande ovan innebär att jag tillstyrker samtliga motionsförslag som undertecknats av företrädare för . Jag ställer mig dessutom bakom fyrpartimotionen (m, kd, c, fp) med förslag om frysta taxeringsvärden. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 2 Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (m) 10 Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (kd) 11 Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (c) 12 Fastighetsbeskattningen (m) 13 Fastighetsbeskattningen (kd) 14 Fastighetsbeskattningen (c) 15 2001/02:BoU1y Avvikande meningar Avvikande meningar 2001/02:BoU1y