yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i budgetpropositionen Till finansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande över budgetpro-positionen i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna samt låneramar (yrkandena 1-15 och 29-43) jämte motioner. Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster för godkänns. Utskottet tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram och har inte någon erinran mot de bedömningar som regeringen redovisar. Inför utformas beskattningen av förvärvsinkomster på följande sätt. Som en del i den skatteväxling som genomförs höjs grundav-draget från dagens till . Pensionärernas särskilda grundav-drag höjs med motsvarande belopp. Den särskilda skattereduktionen på för låg- och medelinkomsttagare behålls och utvidgas så att pensio-närerna får del av den. Reglerna utformas så att alla pensionärer får del av en skattelättnad . Ett tredje steg i den påbörjade reformeringen av inkomstbeskattningen tas genom att kompensationen för den allmänna pen-sionsavgiften höjs från till , och gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs för att andelen inkomsttagare som betalar statlig inkomst-skatt skall närma sig det långsiktiga målet . Den statliga inkomstskatten tas ut på taxerad inkomst som överstiger och på taxerad inkomst som överstiger . Det fasta belopp på som tas ut när beskattningsbar inkomst uppkommer skall också fördelas till kommunerna som en inkomstkatt. Inför fattas redan nu beslut om att bygga in den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare i grundavdraget. En skattereduktion på för fackföreningsavgift och på för avgiften till arbetslöshetskassa aviseras och skall börja tillämpas . förmånligare justeringsregel för miljövänliga bilar aviseras . Skattefriheten för sjömän på färjor som tillämpar nettolön förlängs till taxering. Inom företagsbeskattningen sänks schablonen för investmentföretag, och det aviseras ett förslag om slopad beskattning av kapitalvinster på näringsbetingade aktier. Fastighetsskatten på småhus sänks från 1,2 till 1 % och fastighetsskatten på hyreshus sänks från 0,7 till . Sänkningen gäller retroaktivt fr.o.m. . Fribeloppen i förmögenhetsbeskattningen höjs års taxering till för ensamstående och till för sambeskattade par. Ett förslag om en sänkning av mervärdesskatten på böcker och tidskrifter från till fr.o.m. aviseras av regeringen. Den mängd spritdrycker som kan föras in utan att skatt tas ut höjs till . Som en del av skatteväxlingen höjs koldioxidskatten på bränslen . Drivmedel kompenseras för höjningen genom sänkt energiskatt om det går och undantas annars. Tillverkningsindustrin och jord-, skogs- och vatten-bruksnäringarna kompenseras genom en höjning av koldioxidskatterabatten. Dessutom höjs energiskatten på el med per kWh. Till detta kommer en indexuppräkning av skattesatserna för bränslen och el. Miljöbonusen på vind-kraft bibehålls på per kWh. Avfallsskatten höjs till per ton. Intäkterna används till att finansiera en höjning av grundavdragen. Omfattningen av den gröna skatteväxlingen är för ca . Fordonsskatten för jordbrukstraktorer slopas och en skattestrategi för alternativa drivmedel presenteras. Svavelskattens nedre gräns justeras nedåt. När det gäller statsbudgetens utgifter behandlar utskottet utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Utskottet biträder regeringens för-slag till utgiftsram och förslaget om preliminära utgiftsramar för budgetåren 2003-2004. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo-kratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlin-jerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggs-budgeten och de föreslagna och aviserade skatteförändringarna. Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställd- het samt miljö - och innefattar både konkreta förslag och långsiktiga åtagan-den . Utskottet behandlar i det följande dels de förslag på skatteområdet som regeringen, Moderata samlingspartiet, , liberalerna lägger fram (, dels de förslag om utgiftsramar för och uppbörd som ingår i budgetförslagen (. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker Moderata samlingspartiets, Kristdemokrater-nas, och liberalernas förslag om inrikt-ning av skattepolitiken samt ett motionsyrkande om skatteväx-lingens utformning. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). I propositionen anför regeringen att skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och att de måste vara relativt höga om alla skall kunna erbjudas en bra vård, skola och omsorg. Skattepolitiken skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringens ambition är att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare, minska marginaleffekter och stimulera omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den påbörjade reformeringen av inkomstbeskattningen fortsätter och ger enligt vad regeringen anför framför allt låg- och medelinkomsttagare lägre marginalskatt och bättre köpkraft. Andelen som betalar statlig skatt begrän-sas. avser regeringen att göra en bedömning av det samhällseko-nomiska utrymmet för ett slutförande av inkomstskattereformen 2003. Dess-utom föreslås en skattelättnad för fackföreningsavgiften och avgiften till arbetslöshetskassan samt att skatten för pensionärerna sänks. Fastighetsskatten utgör en viktig källa vid finansieringen av den offentliga välfärden. Prisutvecklingen på bostadsmarknaden har dock varit kraftigare än vad som har kunnat förutses. Regeringen föreslår att fastighetsskatte-satsen sänks ytterligare för såväl småhus som hyreshus och att gränsen för förmögenhetsskatten höjs. En ny utredning ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskatt-ningen. Även taxeringsförfarandet reformeras. Regeringen föreslår att fribeloppen i förmögenhetsskatten höjs, för ensamstående respektive från 1,5 till 2 miljoner kro-nor för sambeskattade par. Denna förändring föreslås träda i kraft vid taxering. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredning för att se över utformningen av förmögenhetsbeskattningen i ett längre perspektiv. Inom företagsbeskattningen föreslås ett antal skattesänkningar som ytterli-gare bidrar till att förbättra företagsklimatet i . Skatten på investment-bolag sänks och ett förslag om avskaffande av kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar i bolagssektorn kommer att läggas fram. Momsen på böcker och tidskrifter sänks från för att öka läsan-det. Regeringens gröna skattestrategi omfattar en fortsatt grön skatteväxling och ytterligare miljörelatering av skattesystemet i andra avseenden. En viktig utgångspunkt för strategin är målet att begränsa utsläppen av de gaser som bidrar till växthuseffekten, framför allt koldioxid. Genom att bidra till en effektivare energianvändning kan skatteväxlingen enligt vad som anförs också underlätta en avveckling av kärnkraften. Regeringen föreslår att strate-gin med grön skatteväxling skall fortsätta. föreslås en skatteväxling på ca . Härtill kommer ytterligare ett antal förslag som bidrar till ett ekologiskt hållbart samhälle. Moderata samlingspartiet anför i motionerna Fi291 yrkandena 8 och 9 och Sk474 yrkande 1-4 av m.fl. (m) att skattepolitiken skall syfta till att stärka de enskilda medborgarnas oberoende och skapa förutsättningar för högre tillväxt och fler jobb. Mot denna bakgrund är det enligt motionärer-nas mening viktigt att successivt sänka inkomstskatten. På så sätt ökar fri-heten och därmed vars och ens möjlighet och förmåga att ta ansvar för den egna livssituationen. Motionärerna skapar i sitt budgetalternativ utrymme för sänkta inkomst-skatter för alla. Tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare. En inkomstskattereform genomförs och består av fyra delar som innehåller höjda grundavdrag för alla, grundavdrag för barn, förvärvsavdrag och en successiv avveckling av den statliga inkomstskatten. För att människor skall ges möjlighet att klara sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt bör enligt motionen de första vara befriade från inkomstskatt, oavsett om de kommer från förvärvsinkomst eller från pension. införs ett grundavdrag som startar vid och kan uppgå till vid en taxerad inkomst på . stiger grundavdraget och uppgår år med ett tak på vid en taxerad inkomst på . Beskattningen av arbete utformas så att fler motiveras att arbeta. Detta sker genom ett förvärvsavdrag på pensionsgrundande inkomster. av det man tjänar skall enligt motionärernas mening alltid vara skattefritt. bör det finnas ett förvärvsavdrag på av inkomsten och på ökas avdraget ytterligare. uppgår för-värvsavdraget till . Utöver dagens barnbidrag vill motionärerna införa ett extra grundavdrag på och barn för på det sättet låta skattesystemet ta hänsyn till försörjningsbördan. Barnavdraget genomförs fr.o.m. med 2002 och gäller utöver dagens barnbidrag. Såväl förvärvsavdrag som grundavdrag görs på den till kommunen beskattningsbara inkomsten. Den statliga inkomstskatten missgynnar enligt motionärerna dem som har ojämna inkomster under livet, och de vill successivt avskaffa denna. som den nu aktuella budgeten omfattar tar motionärerna bort det andra skiktet i den statliga inkomstskatteskalan och höjer gränsen för när statliga inkomstskatten skall börja betalas. Skattesatsen sänks år . Skatten på s.k. hushållstjänster sänks för att det skall bli lättare för både kvinnor och män att kombinera arbetsliv och ansvar för barnen. För tjänster utförda i hemmet föreslås en skattereduktion på och hushåll. Det skulle enligt motionärerna leda till att svarta jobb blir vita och att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. En avdragsrätt införs för styrkta barnomsorgskostnader med per barn och år för att öka föräldrarnas valfrihet och underlätta barnomsorgslösningar som är anpassade till varje familjs behov. Möjligheten att spara på egen hand för att säkerställa en trygg ålderdom bör enligt motionärerna förbättras och de föreslår därför att avdraget för eget pensions-sparande höjs till ett basbelopp . Fastighetskatten drabbar enligt motionärerna alla boende hårt. De föreslår att taxeringsvärdena fryses nivå så att detta värde utgör ett tak för underlaget för fastighetsskatten. Vidare föreslås en successiv sänkning av fastighetsskatten på småhus utöver regeringens förslag. bestäms skatten till för att sjunka till . För att minska de problem som uppkommer i skärgården och andra särskilt utsatta områden föreslås att endast halva markvärdet skall ingå i underlaget för fastighetsskatten. Den föreslagna begränsningsregeln behövs inte. Förmögenhetsskatten har kommit att bli en skatt på boendet som främst drabbar äldre människor utan lån på sitt boende. Beskattningen har också negativa effekter när det gäller möjligheter att konkurrera om kapital och investeringar. Motionärerna vill avskaffa förmögenhetsskatten för alla, inte bara för dem som har möjlighet att flytta sitt kapital till andra länder. Till att börja med slopas sambeskattningen , och fribeloppet höjs till per person. Året därpå tas förmögenhetsskatten bort helt och hållet. För att uppmuntra till en mer aktiv kapitalförvaltning bör enligt motionärerna reavinstbeskattningen få uppskjutas till dess att kapitalet helt realiseras, och de avsätter i sitt budgetalternativ medel för en reform med denna inriktning. Drivmedelspriserna når rekordhöjder och den största delen av priset är skatt. Bensin- och dieselskatten bör sänkas för att underlätta för alla dem som i sin vardag är beroende av bilen, i synnerhet i glesbygd. Bensin- och dieselskatten sänks med per liter inklusive moms. Det avdrag som får göras för resor med bil till arbetet täcker inte kostnaderna. Bränslepriset ökar och avdraget ger inte heller möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Motionärerna föreslår att avdraget höjs till per mil. Skattepolitiken skall bidra till att såväl företag och kapital som ägare till dessa stannar kvar här. skall helst vara så attraktivt att företagande och kapital söker sig hit. Beskattningen av ägande och kapital minskas genom att förmögenhetsskatten avskaffas och genom att dubbelbeskattningen på utdelningar tas bort. Härigenom blir konkurrenskraftigt för företa-gande och kunskaper. Utflyttningen av ägande, företag och forskning mot-verkas och företagande stimuleras. Motionärerna vill vidare slopa de nuva-rande 3:12-reglerna och genomföra förenklingar enligt Simplexgruppens förslag. Royaltyinkomster från uppfinningar och patent beskattas i inkomstslaget kapital och lättnader införs vid beskattningen av personal-optioner. Skatterna på handelsgödsel avskaffas och dieselskatten för jord- och skogsbruk m.m. sänks till litern. Motionärerna avvisar förslaget om höjd koldioxidskatt och elskatt och föreslår vidare att skatten på kärnkraftsel sänks med per kWh. De höga alkoholskatterna bör sänkas eftersom de ökar risken för smuggling och slår ut svenska jobb. Den danska nivån kan tjäna som rikt-märke. Tillsammans med minskad smuggling och fler arbeten i svensk industri bedömer motionärerna att sänkta alkoholskatter inte har någon stats-finansiell effekt. anför i motion Fi297 yrkandena 2-7, 39 av m.fl. och Fi273 yrkande 1 av m.fl. att syftet med skatter är att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Strävan måste därför vara att utforma skattepolitiken så att det stimulerar arbete, spa-rande, hederlighet och företagande. En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. Därför föreslås en rad åtgärder på skatte-politikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. En rad inkomstskattesänkningar och andra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande föreslås. Grundavdraget höjs till vid beräkningen av inkomstskatt och en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på per person och månad införs liksom ett gene-rellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten. Värnskatten avskaffas och gränsen för reseavdraget sänks från dagens 7 000 till . Dessutom föreslås en skattereduktion på för hushållen vid köp av tjäns-ter. föreslås en skattereduktion för barnfamiljer på per barn och månad. Barnfamiljer får också göra avdrag för alla typer av styrkta barn-omsorgskostnader . De sänkta skatterna gör att skatte-systemets tyngdpunkt förskjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter. Argumenten för en grön skatteväxling kan således tillämpas i ett sammanhang där skatter sänks. Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsför-måga. Systemet med statlig fastighetsskatt bör avvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. En fortsatt frysning av taxeringsvärdena finansieras. Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsätt-ningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kom-petens - två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat - skall flytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll. väljer att börja med att helt avveckla effekten av sambe-skattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter avvecklas förmögenhetsskatten så att den blir 2003 och 2004. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier skall avvecklas helt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. Avvecklingen bör ske stegvis med en halvering av fysiska personers utdelningsskatt och en helt slopad dubbelbeskattning 2004. har i annat sammanhang lagt förslag om att arbetsgi-varavgifterna skall sänkas på lönesummor . För egenföretagare utökas lönesum-man till . föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks för samma lönesummor. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Skattereduktion skall medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Dieselskatten sänks till /liter och kväveskatten på handelsgödsel återförs till näringen. Även de mindre jordbrukens elkonsumtion skall beskattas som inom industrin. vill alltså ordna lika konkur-rensvillkor för alla jordbruk oavsett storlek. Inom EU diskuteras vid flera regeringskonferenser förutsättningarna för en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bland annat för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimiavgift på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Undersökningar visar att alltfler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. måste regering och myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete och som inte på ett övermänskligt sätt utmanar medborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, är enkel, främjar en god ekonomisk utveckling samt en god hushåll-ning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenhe-ten till svartarbete minska. anför i motionerna Fi293 yrkande 7 av m.fl. och Sk489 yrkande 1 m.fl. att politiken syftar till att låta männi-skor växa som individer och göra det möjligt för var och en att förverkliga sina drömmar. Skattepolitiken måste därför utformas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att startas och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem som ropar högst. Därför bör skattesänkningar riktade mot småföretagande och uthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende prioriteras i skattepolitiken framgent. För att öka människors ekonomiska självbestämmande föreslås en inkomstskattereform, som fullt utbyggd innebär en skatterabatt, lika för alla, på , vilket motsvarar ett grundavdrag mot kommunalskatten på , och en förvärvsrabatt riktad mot låg- och medelinkomsttagare, på högst , som fasas in för att undanröja marginaleffekter för låg-inkomsttagare och där människor med högre inkomster får en förvärvsrabatt på . För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi, föreslås avdrags-rätt för barnomsorgskostnader, höjda reseavdrag som inkluderar barnomsorg samt en extra barnrabatt i beskattningen på per barn och månad. Sänkt skatt på hushållsnära tjänster ger utrymme för nya jobb inom sekto-rer där det knappt finns någon vit arbetsmarknad, samt underlättar för människor att köpa tjänster som underlättar vardagen. Det stimulerar också framväxten av nya företag inom sektorn. Beskattningen av boende sänks genom en fortsatt frysning av taxe-ringsvärdena , som skattesatsen sänks. Vidare sker en över-gång till beskattning av en schablonintäkt, vilket ger effekter motsvarande en fastighetsskatt på 2003 och 2004. Taxeringen av fastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende. Sambeskattningen i förmögen-hetsbeskattningen slopas och endast halva taxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning. Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare, med betoning på de små företa-gens villkor. Genom en konstruktion där avgifterna sänks för en viss löne-summa i alla företag, undviks tröskeleffekter, som effekten blir stor för företag med få anställda. Reduktionen av arbetsgivaravgiften ökas till och lönesumman till (för egen-företagare ) från . Sänkningen av arbetsgivaravgif-terna finansieras delvis genom höjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin, genom skatt på förbränning av osorterat avfall och höjd skatt på deponi. Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor genom att jordbrukets ryggsäck slopas. En skattepolitik som belönar investeringar i arbete och miljö, men också styr bort från utnyttjande av ändliga naturresurser och skadliga utsläpp, bidrar till omställningen av till ett modernt land, där miljöhänsyn är en avgörande del i den framtida tillväxten. liberalerna anför i motion Fi285 yrkande 1 av m.fl. att en långsiktig skattepolitik som stimulerar till arbete, sparande, utbildning och risktagande lägger grunden för en tillväxt som snabbt leder oss ur konjunkturproblemen. De grundläggande principerna /skattereform, nämligen "hälften kvar", och att de allra flesta bara skall betala kommunalskatt, återupprättas. Skatteförändringarna koncentreras på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och bort-tagande av den s.k. LO-puckeln, uppnås den grundläggande principen - att de flesta bara skall betala i skatt, och att de med höga inkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. Brytpunkten höjs upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör successivt tas bort, vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper. Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Härigenom sänks marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Ett förvärvsavdrag om av inkomsten införs, vilket sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. En skattereduktion, lika för alla, införs för att garantera att alla får del av en Denna skattereduktion bör till en början vara per person. Denna tillfaller då även pensionärer. För att betona att barnstödet ska innebära att hänsyn i beskattningen tas till den extra försörjningsbörda föräldrar har, vill vi att utökningen av barnstödet sker i form av skattereduktion. Detta föreslås utgå med för att successivt öka till 2004. Avdragsrätt för styrkta barnom-sorgskostnader upp till ett belopp av införs. Detta sänker kostnaden för barnomsorg med 1/3 och gör det lättare att vitt och hederligt komplettera med andra former av barntillsyn. Pensionssparande utvidgas så att avdragsrätt för sparande medges upp till 1,5 basbelopp, att sparandet kan tas ut för att finansiera kompetensutveckling och att ett kvarstående sparande kan tas ut vid pensionering. Vinstandelsstiftelser har funnits och ger de anställda ett ekonomiskt utbyte av ett företags framgång och vinster. Den särskilda löne-skatten på avsättning till vinstandels-stiftelser bör slopas för att stimulera till en utvidgad användning av sådana system. Arbetsgivaravgiften är en tung del i skatten på arbete. sänks därför avgiften för hela den privata tjänste-sektorn.