yttr · GP05SkU1y · 2002-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen anförs att de stora problemen i generationsskiftes-frågorna gäller den bristande samordningen mellan arvs- och gåvobeskatt-ning, förmögenhetsbeskattning och inkomstbeskattningen. Utredningens arbete är dock förhållandevis långt framskridet, och regeringen ämnar åter-komma med förslag till lösningar på dessa problem när utredningen slutfört sitt arbete. För de grundläggande 3:12-frågorna kvarstår enligt vad regeringen anför ett betydande arbete för utredningen. Detta gäller prövning och eventuell konstruktion av alternativa underlag för inkomstklyvning (enkelbeskattat eget kapital och schablonlönemodell), liksom bedömning av klyvningsräntans höjd och av reglerna för den skattemässiga behandlingen av förluster (inklusive samspelet mellan de grundläggande 3:12-reglerna och reglerna om uppskov vid andelsbyten). Även i denna del avser regeringen att komma med förslag till förändringar efter det att utredningen utfört sitt arbete och regeringen prövat dess förslag. Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning för att föregripa 3:12-utredningens arbete genom att nu fatta beslut om principerna för delningen av kapitalinkomster från fåmansbolag eller om särskilda undantag från arvsbeskattningen vid generationsskiften. Även den komplicerade frågan om samspelet mellan 3:12-reglerna och uppskovsreglerna vid förluster ingår i 3:12-utredningens uppdrag, och utskottet anser att resultatet av utredningens arbete bör avvaktas även i denna del. De eventuella justeringar som kan behövas för dessa situationer kan enligt utskottets mening inte motivera att dessa fall får en ren kapitalbeskatt-ning i avvaktan på att utredningens arbete slutförs. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om slopad särskild löneskatt på vinstandelar. Jämför avvikande meningarna 3 (c) och 4 (fp). tas särskild löneskatt ut på bidrag som en arbetsgi-vare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1). I propositionen framhölls att en av grundtankarna bakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skall behandlas likformigt. Vad beträffar utbetalning från en vinstandelsstiftelse finns en möjlighet till befrielse från socialavgifter (i vissa fall särskild löneskatt). Villkoren är att de bidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår, tillkomma en betydande del av de anställda och lämnas till dem på likartade villkor. Om dessa villkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnas till bl.a. delägare eller företagsledare i ett fåmansbolag gäller i princip inte sådan avgiftsfrihet. har i annat sammanhang framställt ett yrkande som syftar till lättnader i beskattningen av vinstandelssystem. liberalerna anför i motion Fi285 yrkande 7 av m.fl. att vinstandelsstiftelser inom företag har goda förutsättningar att bidra till ökat engagemang och ökad delaktighet för de anställda och att den sär-skilda löneskatten på avsättning till vinstandelsstiftelser bör slopas för att stimulera till en utvidgad användning av sådana system. Enligt utskottets mening är uttaget av särskild löneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelser en följd av principerna om likformig beskattning. Utskottet har vid ett antal tillfällen avstyrkt yrkanden om ett slopande av löneskatten på dessa avsättningar. Det finns skäl att framhålla att en särskild stimulans för vinstandelsstiftelserna har införts genom att utbetalningarna under vissa villkor är undantagna från socialavgift. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av fastig-hetsskatten på småhus och hyreshus (bostadsdelen) och delar regeringens bedömning att omräkningsförfarandet bör ersättas med en förenklad taxering mitt emellan de allmänna fastighetstaxe-ringarna och regeringens bedömning att en dämpningsregel bör införas. Utskottet avstyrker motionsförslagen om frysta taxeringsvärden, sänkt eller slopad fastighetsskatt, reducerat underlag för fastighets-skatten, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). Regeringen föreslår (avsnitt 8.3.1, yrkande 30) att fastighetsskatten för små-hus sänks från 1,2 till och att fastighetsskatten för hyreshus (bostads-delen) sänks från 0,7 till . Sänkningen skall gälla retroaktivt fr.o.m. . Regeringen bedömer (avsnitten 8.3.2 och 8.3.3) att omräkningsförfarandet bör avskaffas och ersättas av regler om en förenklad fastighetstaxering mellan de allmänna fastighetstaxeringarna så att omtaxering sker . En dämpningsmekanism bör införas som innebär att en höjning av taxeringsvär-det vid en allmän taxering eller en förenklad omtaxering fördelas på taxe-ringsåret och de båda följande åren. I propositionen anförs att återgången till omräknade taxeringsvärden kombinerats med olika åtgärder för att begränsa genomslaget av de kraftiga förändringar av taxeringsvärdena som var att vänta. Fastighets-skatteuttaget begränsades genom en sänkning av fastighetsskatten för småhus från 1,5 till och genom en sänkning av fastighetsskatten för hyreshus från 1,5 till . Vidare inleddes ett arbete med en begränsningsregel som skall gälla retroaktivt fr.o.m. . Begränsningsregeln innebär att fastighetsskatten i princip inte skall överstiga av hushållets samman-lagda inkomster. Den kommer i första hand att omfatta låginkomsttagare och pensionärer. Sedan beslutet om en sänkning av fastighetsskatten fattades har det enligt vad som anförs i propositionen visat sig att priserna på småhus i framför allt storstadsområdena och vissa skärgårdsområden fortsatt att öka kraftigt. Även medelinkomsttagare kan därför - trots den redan beslutade sänkningen av skattesatsen - få en betydande skattehöjning. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att ytterligare sänka skattesatsen för småhus till fr.o.m. . Även för hyreshus (bostadsdelen) gör regeringen bedömningen att skatte-satsen bör sänkas samt att sänkningen, på samma sätt som beträffande små-husen, görs retroaktiv. Syftet är att skapa förutsättningar för lägre hyresnivåer och stimulera till ökad produktion av hyresrätter. Regeringen föreslår att skattesatsen för hyreshus (bostadsdelen) sänks till fr.o.m. . När det gäller omräkningsförfarandet anför regeringen att förslag (SOU 2000:10) om att omräkningsförfarandet skall ersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmänna fastig-hetstaxeringarna bör genomföras och att det förenklade förfarandet bör om-fatta småhus-, lantbruks- och hyreshusenheter. Omräkning för respektive kategori av fastigheter bör göras fram till dess att fastigheterna blir föremål för en allmän eller en förenklad fastighetstaxering. En särskild dämpnings-regel bör införas för att undvika att den treåriga omtaxeringsperioden leder till kraftiga språngvisa höjningar. I princip bör reglerna innebära att en höjning fördelas över taxeringsåret och de båda följande åren. I propositionen anförs vidare att fastighetsbeskattningen bör utredas på nytt. Ett sådant utredningsuppdrag bör emellertid enligt regeringens mening ges en annan inriktning än de många utredningar som tidigare behandlat frågan. En ny utredning bör ges möjlighet att pröva lösningar som kan inne-bära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förut- sättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen avser att återkomma med utrednings-direktiv. Moderata samlingspartiet, , liberalerna anför i flera motioner att de ökade taxeringsvärdena blivit en chock för många människor i landets tillväxtregioner och i attraktiva fritids-områden och att stora grupper kommer att drabbas av en skattehöjning också med den sänkning av skattesatserna som regeringen föreslår. För att komma till rätta med detta förhållande föreslår de att taxeringsvärdena åter fryses. Med verkan fr.o.m. skall fastighetsskatt inte få tas ut på ett underlag som överstiger taxeringsvärden. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna Fi281 av m.fl. (m, kd, c, fp), Sk471 yrkande 21 av m.fl. (m), A318 yrkande 7 av m.fl. (m), Fi241 yrkande 1 av och (), Fi297 yrkande 16 av m.fl. (kd), Sk488 yrkande 3 av m.fl. (kd), Sk489 yrkande 15 av m.fl. (c), Sk490 yrkande 1 av m.fl. (c), MJ220 yrkande 8 av (), Fi285 yrkande 13 av m.fl. (fp), Sk487 yrkande 1 av m.fl. (fp) och Fi281 av m.fl. (m, kd, c, fp). I motioner från Moderata samlingspartiet föreslås vidare att fastighets-skatten för småhus sänks till , till och till , att endast halva markvärdet skall ligga till grund för fastighetsskatte-uttaget för bostäder och att schablonbeskattningen av fastigheter som ägs av bostadsrättsföreningar slopas. Vidare begärs tillkännagivanden om att fastig-hetsskatten skall slopas och om betydelsen av en sänkt fastighetsskatt för barnfamiljer och boende i . Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna Sk471 yrkandena 22-24 av m.fl., A318 yrkande 7 av m.fl., Fi241 yrkandena 2 och 3 av och , Fi246 av , Fi255 av och yrkande 7 av m.fl. anför att fastighetsskatten bör avvecklas så att kommunerna i stället kan ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastig-heten. Begränsningsregeln avvisas eftersom frysningen av taxeringsvärdena nivå sänker fastighetsskatteuttaget kraftigt. Dessa yrkanden åter-finns i motionerna Fi297 yrkandena 15 och 41 av m.fl., Fi298 yrkande 4 av Per m.fl. och Sk488 yrkande 1 av m.fl. föreslår i motion Sk489 av m.fl. att frys-ningen av taxeringsvärdena kombineras med en sänkning av fastighetsskatten för småhus till (yrkande 16). Den av regeringen aviserade begränsningsregeln innebär enligt motionärerna att en ny form av sambe-skattning införs, och de anser därför att det kommande förslaget bör avvisas (yrkande 21). Även de aviserade förslagen om en dämpningsmekanism (yrkande 23) och om ett nytt omräkningsförfarande (yrkande 22) bör avvisas. När det gäller fastighetsskatten för hyreshus framgår det att motionärerna biträder den sänkning som regeringen föreslår och att de vill avskaffa fastighetsskatten på flerfamiljshus. För att minska skatten på hyresboende föreslår motionärerna också att mervärdesskatten på fastighetsskötsel i egen regi slopas (yrkande 24). liberalerna föreslår att fastighetsskatten ersätts med en scha-blonintäkt som innebär en kraftig sänkning från dagens nivå och att det införs specialregler, utan marginaleffekter och sambeskattning, för särskilt attraktiva områden. Vid taxeringen bör ett rullande genomsnitt användas för att undvika fluktuationer. Bostadsrätterna bör stegvis överföras till en beskattning efter marknadsvärde. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna Fi285 yrkande 14 av m.fl., Bo324 yrkande 10 av m.fl. och Sk487 yrkande 3 av m.fl. Enligt utskottets mening är det angeläget att taxeringsvärdena inte på nytt frikopplas från marknadsvärdet och det är därför viktigt att omräkningen av taxeringsvärdena får fortsätta till dess nya regler kan antas för fastighetstaxe-ringen. De kraftiga förändringar av taxeringsvärdena som uppkommit har motverkats genom en rad åtgärder som redan nu har en sådan omfattning att de ändrade taxeringsvärdena inte ger någon ökad inkomst för staten. Fastighetsskattesatserna har sänkts genom beslut , och en begränsningsregel för särskilt utsatta grupper kommer att införas med verkan . Som framgår under följande rubrik har också förmögenhetsbeskattningen justerats. Regeringen föreslår nu att ytterli-gare åtgärder vidtas i syfte att dämpa effekten av de förändrade taxeringsvär-dena och, när det gäller hyreshusen, att förbättra förutsättningarna för lägre hyresnivåer och stimulera till en ökad produktion av hyresrätter. En utgångs-punkt för utskottets ställningstagande är att omräkningen av taxeringsvärdena bör fortsätta, och utskottet är därför inte berett att tillstyrka motionärernas förslag om en omedelbar återgång till tidigare taxeringsvärden. Även om det är viktigt att kopplingen till marknadsvärdet nu upprätthålls via omräkning av taxeringsvärdena finns det anledning att överväga en över-gång till den metod som föreslagit och som innebär att en förenklad omtaxering görs mellan de allmänna fastighetstaxe-ringarna. En nackdel är att även en treårig omtaxeringsperiod kan ge upphov till språngvisa taxeringsvärdeshöjningar, som kan vara svåra att acceptera. Som regeringen anfört finns det därför skäl att komplettera metoden med en särskild dämpningsmekanism som gör att höjningar slås ut över en hel omtaxeringsperiod. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens bedömning att en reform med denna inriktning bör genomföras och successivt få ersätta det nuvarande omräkningsförfarandet. Utskottet avstyrker följaktligen motionsförslagen om att planerna på en sådan reform skall avvisas av . I vissa motioner riktas invändningar mot planerna på en begränsningsregel för utsatta grupper. En utgångspunkt för beslutet att låta de omräknade taxe-ringsvärdena slå igenom har varit att en begränsningsregel som ger ett skydd för särskilt utsatta grupper skall införas och gälla fr.o.m. , och utskottet utgår därför vid sin inkomstberäkning från att en sådan regel införs. Även i denna del avstyrker utskottet motions-yrkan-dena. Utskottet kommer att ta ställning till den närmare utformningen av denna regel vid sin behandling av proposition 2001/02:3 En begränsningsregel för fastighetsskatten, m.m. Även om en rad åtgärder vidtagits för att begränsa effekterna av över-gången till omräknade taxeringsvärden gör regeringen bedömningen att ytter-ligare åtgärder nu bör vidtas. Priserna på småhus har fortsatt att öka kraftigt i storstadsområdena och vissa skärgårdsområden, och även medelinkomstta-gare kan med gällande skattesatser få en betydande skattehöjning. Som regeringen anför finns det därför anledning att ytterligare sänka fastighets-skatten för småhus från till med retroaktiv verkan fr.o.m. . I likhet med regeringen gör utskottet bedömningen att också skattesatsen för hyreshus bör sänkas för att skapa förutsättningar för lägre hyresnivåer och stimulera till en ökad produktion av hyresrätter. Som rege-ringen föreslår bör skattesatsen sänkas från 0,7 till , och sänkningen bör på samma sätt som beträffande småhusen ges retroaktiv verkan fr.o.m. . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del. Motionsförslagen om att andra fastighetsskattesatser eller reduce-rade underlag skall tillämpas avstyrks. Av det anförda framgår att utskottet inte heller är berett att nu tillstyrka tillkännagivanden eller beslut om att fastighetsskatten på skall ersättas med andra beskattnings- eller avgiftsformer eller helt avskaffas eller att vissa kategorier av fastigheter skall få en ändrad behandling. har i sitt slutbetänkande Likformig fastighetsbeskatt-ning (SOU 2000:34) lagt fram en rad konkreta förslag som bereds inom , och det finns enligt utskottets mening anled-ning att avvakta resultatet av regeringens beredning av dessa förslag. Härtill kommer att regeringen aviserat att fastighetsbeskattningen skall utredas på nytt och på ett mer förutsättningslöst sätt . Utskottet avstyrker med det anförda de återstående motionsförslagen angående beskattningen av fastigheter. När det gäller motionsförslaget om att slopa mervärdesskatten på fastig-hetsskötsel i egen regi är bakgrunden till denna bestämmelse att många fastighetsförvaltande företag, bl.a. bostadsförvaltningsföretagen, inte är skyl-diga att ta ut mervärdesskatt i sin verksamhet och därför inte heller kan dra av den mervärdesskatt som fristående fastighetsskötare debiterar. För att undvika att bostadsförvaltarna och andra mervärdesskattebefriade företag av skatteskäl helt går över till fastighetsskötsel i egen regi har sådan egenregiverksamhet belagts med mervärdesskatt om kostnaden överstiger ett visst belopp. Regeln tillkom i samband med skattereform och i ärendet framställde bl.a. Byggentreprenörerna, och krav på en skärpning av regeln (prop. 1989/90:111, bet. 1989/90:SkU31). Enligt utskottets mening syftar denna beskattning till att förhindra konkur-renssnedvridande effekter av den mervärdesskattefrihet som gäller för bostadsförvaltare och vissa andra fastighetsförvaltare, och utskottet är inte berett att tillstyrka att denna beskattningsregel slopas. I sammanhanget vill utskottet framhålla att regeringen infört ett tillfälligt investeringsbidrag i syfte att främja nyproduktionen av hyreslägenheter, särskilt i tillväxtregioner. Investeringsbidraget förväntas bidra till en ökad produktion av hyresbostäder tillgängliga för bredare inkomstgrupper. Utskottet avstyrker även motions-förslaget om slopad mervärdesskatt på fastighetsskötsel i egen regi. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjda fribelopp för uttaget av förmögenhetskatt och avstyrker motionsförslagen om slopad sambeskattning, sänkta skattesatser, avskaffande av förmö-genhetsskatten, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp). Regeringen föreslår (avsnitt 8.4, yrkande 37) att fribeloppet för uttag av för-mögenhetsskatt höjs från till för ensamstående och från till för sambeskattade par. De nya fribeloppen skall gälla års inkomsttaxering. I propositionen anför regeringen att en av de åtgärder som vidtogs för att begränsa effekterna av övergången till omräknade taxeringsvärden var en höjning av fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt års inkomsttaxering. Fribeloppet höjdes från till för ensamstående och från till för sambeskattade par. Regeringen anför att en ytterligare begränsning av förmö-genhetsskatteeffekterna av höjda taxeringsvärden bör genomföras och föreslår att fribeloppen höjs till för ensamstående och för sambeskattade par. Antalet skattskyldiga till förmögenhetsskatt beräknas minska med från 520 000 till 300 000 och antalet småhusägare som betalar förmögenhetsskatt beräknas minska från 280 000 till 160 000. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Sk471 av m.fl. att sambeskattningen av förmögenhet slopas (yrkande 25), att fribeloppet höjs till (yrkande 26) och att förmögenhets-skatten slopas helt (yrkande 27). Också i motion Fi205 av föreslås att sambeskattningen slopas . föreslår i motionerna Fi297 yrkandena 33-35 av m.fl. och Sk488 yrkandena 4 och 5 av m.fl. att fri-beloppet för sambeskattade par höjs till (yrkandena 33 och 34) och att förmögenhetsskatten sedan avvecklas (yrkande 34). föreslår i motion Sk489 av m.fl. att sambe-skattningen av förmögenhet avskaffas (yrkande 19) och att småhusen skall tas upp till halva taxeringsvärdet vid förmögenhetsbeskattning (yrkande 20). liberalerna föreslår i motionerna Fi285 yrkandena 15 och 16 av m.fl. och Sk487 yrkande 4 av m.fl. att sambeskattningen av förmögenhet avskaffas och att fribeloppet höjs till . Härefter bör förmögenhetsskatten successivt avskaf-fas. Utskottet har vid sina tidigare ställningstaganden till frågan om sambeskatt-ning av förmögenhet ansett att en övergång till särbeskattning skulle medföra en oönskad stimulans för skattemotiverade överföringar inom familjen och att ett system med skilda fribelopp för ensamstående respektive sambeskattade par därför är att föredra (jfr yttr. 2000/01:SkU1y resp. bet. 2000/01:SkU18). Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna del och avstyrker därför motionsförslagen om slopad sambeskattning. Som regeringen anför finns det anledning att ytterligare begränsa förmö-genhetsskatteeffekterna av höjda taxeringsvärden genom en höjning av fri-beloppet för ensamstående till och en höjning av fribeloppet för sambeskattade par till års inkomsttaxering. Utskot-tet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen om andra fribelopp och sänkta skattesatser. När det gäller frågan om förmögenhetsbeskattningens framtida utformning framgår det av budgetpropositionen att regeringen avser att tillsätta en utred-ning med uppgift att göra en generell översyn av förmögenhetsbeskattningen. Bakgrunden är bl.a. att reglerna kritiserats för bristande enhetlighet i behand-lingen av olika tillgångar och för de fördelningspolitiska effekterna. Utskottet anser att resultatet av denna utredning bör avvaktas och avstyrker därför motionsförslagen om slopad förmögenhetsskatt m.m. SKATT PÅ VAROR OCH TJÄNSTER Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att mervärdesskatten på böcker och tidskrifter bör sänkas från till och avstyrker motionsförslaget om att mervärdesskatten på tidskrifter på skall bibehållas. Jämför avvikande mening 3 (c). Regeringen bedömer (avsnitt 8.7.1) att mervärdesskatten för böcker och tid-skrifter bör sänkas från till . I propositionen anförs att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet men att det finns vissa oroande tecken på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det enligt vad regeringen anför viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. Regeringen förordar därför att mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänks från nuvarande till fr.o.m. . Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervärdesskatt verkligen får fullt och bestående genom-slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på tidskrifter påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. Regeringen avser att tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter . I kommissionen kommer företrädare för bl.a. förläggare, bokhandlare, för-fattare och läsare att ingå. anför i motion Sk489 yrkande 36 av m.fl. att det är angeläget att mervärdesskatten inom hela kulturområdet blir föremål för en översyn, och motionärerna föreslår att mervärdesskatten på tidskrifter hålls oförändrad i avvaktan på en sådan åtgärd. Enligt utskottets mening är det oroande att det finns tecken på att läsandet minskar i olika grupper och särskilt bland yngre. Utskottet delar regeringens inställning att det i detta läge är viktigt att flera olika vägar prövas för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna, och utskottet har därför inte någon erinran mot regeringens bedömning att mervärdesskatten på böcker och tidskrifter bör sänkas från nuvarande till fr.o.m. . Utskottet fäster i likhet med regeringen stor vikt vid att en sänkt mervär-desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsu-menterna betalar för böcker och tidskrifter, eftersom en skattesänkning annars inte kan anses motiverad. Eftersom en sänkning av mervärdesskatten är ett relativt trubbigt instrument i jämförelse med de riktade insatser som görs genom statens litteraturpolitiska stöd är det som regeringen anför viktigt att förlag, bokhandlar, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de troliga omedelbara prissänkande effekterna av en skattesänkning blir bestående. Det framgår i denna del också att rege-ringen avser att tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter . I kommissionen kommer företrä-dare för bl.a. förläggare, bokhandlare, författare och läsare att ingå. När det gäller motionsförslaget om att sänkningen skall begränsas till böcker kan det enligt utskottets mening antas att en gränsdragning mellan böcker och tidskrifter är svår att genomföra eftersom produkterna är närlig-gande, och den stora skillnaden i skattesats ställer krav på en rimligt tydlig och kontrollerbar gräns. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av införsel-kvoten för sprit till och avstyrker motionsförslagen om längre gående höjningar av införselkvoterna och om sänkta alko-holskatter. Jämför avvikande mening 1 (m).