yttr · GP05UbU2y · 2002-01-01 00:00:00 — Exempel på detta är att en stor del av de flyktingmottagande kommunerna inte erbjuder några möjligheter att välja inriktning på introduktionsprogrammet och att deltagarna i svenskundervisning för invandrare sällan delas in efter yrkesbakgrund. En stor del av deltagarna fullföljer inte heller undervisningen. Bristerna i introduktionen förlänger bidragsberoendet och försvårar möjligheten till egenförsörjning. Vi anser att kraven på svenska för invandrare måste skärpas och utbildningen individualiseras. Utbildningen skall skapas kring den enskildes behov och förutsättningar. För att åstadkomma detta bör de som invandrat ges möjlighet att välja undervisning och utbildningsanordnare genom ett s.k. checksystem. På så vis undviks många av de problem som är förknippade med dagens svenskundervisning. Checken skall individanpassas efter behovsprövning så att var och en ges möjligheter till undervisning utifrån sina individuella behov. När pengarna följer individen kommer konkurrensen mellan utbildningsanordnarna att höja kvaliteten. Resultaten av sfi-undervisningen skall utvärderas , och resultaten skall offentliggöras. av (). anser att möjligheterna till arbete och ökat deltagande i det svenska samhällslivet nås genom kvalitetssäker undervisning i svenska för invandrare. Genom god svenska når man kunskap om historia, kultur, lagar och regler. Jag menar att goda kunskaper i svenska är en förutsättning för att kunna etablera sig i samhället. Svenskundervisningen för invandrare måste bli mer fordrande när det gäller resultat och undervisningen bättre anpassas efter elevernas livssituation, bakgrund, förkunskaper samt intresse. Även kvalitet, pedagogik och metodik måste förbättras. Erfarenhet visar att de personer som snabbt får tillgång till arbetsmarknaden tillgodogör sig svenskundervisningen bättre och tillgången till arbetsmarknaden ger känslan av såväl samhörighet som delaktighet. Jag menar därför att svenskundervisningen för invandrare bör kombineras med praktik på arbetsplatser. av (). anser att svenskundervisning för invandrare skall börja ännu tidigare än från det att den nyanlände folkbokförts i en kommun. Svenskundervisning kan gärna erbjudas i samband med något annat integreringsprojekt eftersom det är lättare att lära sig språk i en relation än från katedern. Kommunerna bör också samarbeta mer med de lokala arbetsförmedlingarna i syfte att finna praktikplatser. av (). menar att en bra utbildning kan ge människor självförtroende och identitet. riskerar skolan att bli ännu en segregerande del av det svenska samhället, där de redan missgynnade eleverna med utländsk bakgrund missgynnas på nytt. I en jämförelse med andra lyckas elever som är första generationens invandrare betydligt bättre i de flesta andra än i . Dubbelt så många elever med utländsk bakgrund misslyckas i de nationella proven, som elever utan utländsk bakgrund. Det behövs en ny skolpolitik som kan skapa en skola som kan ge kunskaper till varje individ utifrån hans eller hennes behov och förutsättningar. Genom att prioritera läsning och skrivning redan från förskoleklassen kan barn med utländsk bakgrund komma lika långt som de med helsvensk bakgrund. Jag anser också att den bostadssegregation som finns i befästs i skolan. Skolan kan dock bli ett aktivt verktyg i kampen mot segregation genom att elever får större möjlighet att gå på en skola i ett annat område än där de bor. Det måste inte heller vara så att skolor i utsatta områden är mindre attraktiva än andra. Grund- och gymnasieskolor i utsatta bostadsområden bör profileras och genomgå en särskild kvalitetssatsning. Varje skola skall ha stor frihet att forma sin speciella inriktning utifrån lokala förutsättningar och lärarnas intressen och kompetens. av (), Per (), () och (). menar att det finns problem med att personer med framför allt utomnordisk utbildning och yrkeserfarenhet har svårt att få sin utbildning och sina erfarenheter "översatta" till svenska förhållanden. Det är inte sällan invandrade personer möts av okunskap och oförståelse för vilken kunskap de har inom sitt yrkesområde. Det handlar såväl om högutbildade akademiker som om många andra med gedigna yrkeskunskaper. Vad dessa personer behöver är inte att bli placerade i långdragna grundläggande kurser i svenska språket och förlora i yrkeskunnande genom att hamna utanför yrkeslivet. För att få en väl fungerande arbetsmarknad behövs hjälp med "översättningen" av kompetensen. Det är beklagligt att problemet har fått fortgå och vi förutsätter att regeringen presenterar en proposition om validering . av () och (). menar att kunskapsvalidering är av stor betydelse för möjligheterna till inträde på den svenska arbetsmarknaden. Vi anser därför att det måste skapas möjligheter för personer med utbildning från andra länder att få sin utbildning värderad för att kunna börja arbeta eller komplettera sin utbildning i . har arbetssökande med reella kunskaper men utan formell utbildning ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden, vilket måste förändras. Vi uppmanar regeringen att komma med förslag på hur frågan skall lösas. av () och (). menar att en bidragande orsak till att människor med utländsk bakgrund har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, är att arbetsgivare kan finna det svårt att översätta dessa gruppers kunskaper, både på gymnasial och eftergymnasial nivå, till svenska förhållanden. Det borde vara naturligt att ren yrkeskompetens valideras, precis som för högskolestudier, så att eventuella kompletteringar kan göras. I de fall där utbildningsnivån är låg är det viktigt att insatser görs så snabbt som möjligt genom sfi-utbildningar. På detta sätt blir det möjligt för dessa grupper att snabbare komma in i det aktiva yrkeslivet. Genom att förändra det svenska valideringssystemet och se till att det finns kunskap om detta på både central och regional nivå kan insatser göras på ett tidigare stadium. av () och (). stöder det förslag som revisorer framfört om att sfi skall kunna samordnas med arbetsmarknadspolitiska program. Vi anser att en pedagogisk metod som innebär svenskundervisning kombinerat med en praktikplats eller ett arbete inte enbart skulle främja språkinlärningen utan även underlätta det fortsatta steget ut på arbetsmarknaden. Enligt vår mening bör arbetspraktiken i första hand ske inom den bransch eller det yrke där personen arbetat. av (). menar att till invandringspolitikens stora misstag räknas den minskning av antalet timmar i svenskundervisningen som genomförts under en rad av år samt den ökade centraliseringen av undervisningen. Större flexibilitet och mångfald är absolut nödvändigt om undervisningen skall kunna nå goda resultat bland varierande grupper studerande med olikartade förutsättningar. Jag anser också att för invandrare med tillfälliga arbeten eller praktik på någon arbetsplats bör det finnas möjlighet till deltidsstudier med anknytning till det egna arbetet. Likaså bör studierna kunna ske i annan "naturlig" miljö, särskilt för dem som inte är vana vid teoretiska studier. För lågutbildade är de praktiska yrkesstudierna avgörande. Genom ett system med studiecheckar kan individen välja den svenskutbildning som passar henne bäst. Konkurrensen mellan studiearrangörerna kan ge upphov till ständiga förbättringar, och elevernas initiativ och ansvar skulle få direkt uttryck i deras val av studieplats. av (). anser att elevernas möjlighet att fritt välja skola förstärker segregationen, vilket bekräftas bl.a. av den forskning som bedrivits av , och inom det s.k. Välfärdsbokslutet. Även etableringen av fristående skolor på etnisk eller religiös grund har enligt vår mening en segregerande effekt. Enligt har också den sociala snedrekryteringen till gymnasieskolans studieförberedande program ökat . Man bör också vara medveten om att det som avgör elevernas val av skola inte alltid är faktiska skillnader när det gäller utbildningens innehåll eller kvalitet, utan faktorer som status och livsstil. Alltför homogena grupper skapar inte den dynamik som är en pedagogisk tillgång och som bidrar till tolerans och förståelse mellan elever med olika social och etnisk bakgrund. Vi delar uppfattningen att barn till dem som gömmer sig undan avvisning från skall har rätt till skola och förskola. Glädjande nog fungerar det så i praktiken på många håll i landet. 2001/02:UbU2y Till socialförsäkringsutskottet 2001/02:UbU2y Till socialförsäkringsutskottet Till socialförsäkringsutskottet /02:UbU2y