yttr · GP05BoU3y · 2002-01-01 00:00:00 — Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier jämte motioner i de delar de berör utskottets beredningsområde. behandlar de för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i propositionen föreslagna delmålen Planeringsunderlag, Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, Buller samt Energianvändning m.m. i byggnader jämte motioner väckta i anledning av regeringens förslag i dessa delar. Därutöver finner utskottet anledning att ta upp tre motionsförslag. Dessa förslag avser resurser till länsstyrelserna, ökad användning av trä i byggandet respektive ett absolut veto beträffande förvar av kärnkraftsavfall. Det innebär att utskottet i yttrandet behandlar motionerna 2000/01:MJ40 (s), 2000/01:MJ41 (m), 2000/01:MJ42 (s), 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2 i motsvarande del, 2000/01:MJ45 (m) yrkandena 26-28 och 34, 2000/01:MJ46 (c) yrkandena 21 och 25, 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6, 2000/01:Bo509 (mp) yrkande 3, 2000/01:MJ707 (m) och 2000/01:MJ797 (fp). Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande de av utskottet behandlade delmålen och avstyrker de i anledning därav väckta motionsförslagen. Också de övriga motionsförslagen avstyrks. Till yttrandet har fogats fyra avvikande meningar och ett särskilt yttrande. fastställde miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Målet formulerades enligt följande. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö föreslår regeringen nu sju delmål. Av dessa rör delmålen avseende planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller samt energianvändning m.m. i byggnader frågor som hör till utskottets beredningsområde. Utskottet behandlar inledningsvis regeringens förlag till delmål på dessa områden jämte motionsförslag med anledning därav. I ett avslutande avsnitt behandlar utskottet ytterligare tre motioner som tar upp frågor om resurser till länsstyrelserna, ökad användning av trä i byggandet respektive ett absolut veto beträffande förvar av kärnkraftsavfall. Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Regeringen föreslår följande delmål avseende planeringsunderlag. skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: - hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, - hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Detta förslag har mött invändningar i fyra motioner. Motion 2000/01:MJ41 (m) yrkande 1 innehåller förslag om att skall ge regeringen till känna vad i motionen anförs om målkonflikter, priori teringar och avvägningar såväl mellan miljömålen som mot andra miljömål vad avser produktionsanläggningar för vindkraft. I motion 2000/01:MJ42 (s) begärs att det i delmål nr 1 skall ingå att det skall finnas program för hur behovet av lokal odling skall tillgodoses. Motionären bakom motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 26 föreslår att skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att en ökad andel hårdgjord yta i många fall är ofrånkomligt om man vill kunna utveckla och expandera tätorter. Samma motions yrkande 27 innehåller förslag om att skall besluta att delmål nr 1 skall ha följande lydelse: "skall all fysisk planering och allt samhällsbyggande ta hänsyn till och i möjligaste mån anpassas till den övergripande målsättningen att uppnå en ekologiskt hållbar samhällsutveckling." Motion 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6 innehåller förslag om tillkännagivande beträffande biologisk mångfald. Motionären anför bl.a. att grönytornas skötsel och utbredning måste ses som en integrerad del av en god stadsmiljö. Beträffande de frågor om målkonflikter vilka tas upp i en av motionerna vill bostadsutskottet inledningsvis anmärka att det givetvis är av mycket stor betydelse att det finns en beredskap för att på ett tillfredsställande sätt kunna hantera sådana konflikter. Utskottet kan också konstatera att regeringen i propositionen särskilt tar upp denna frågeställning. Regeringen anför att den kommer att utse ansvarig myndighet för vart och ett av de 15 miljökvalitetsmålen och att de ansvariga myndigheternas arbete behöver samordnas bl.a. för att eventuella målkonflikter skall kunna hanteras. Samordningsuppgiften bör enligt förslaget ligga hos det miljömålsråd som regeringen avser att inrätta. skall ha till uppgift att bl.a. göra en samlad enhetlig uppföljning och rapportering till regeringen av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen och tillhörande delmål. Rådet skall också belysa eventuella målkonflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål som har beslutat. Enligt utskottets mening kan det således förutsättas att de av motionärerna aktualiserade målkonflikterna m.m. får en lämplig behandling utan att gör ett tillkännagivande om detta. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör i ett generationsperspektiv enligt regeringens i propositionen redovisade bedömning innebära bl.a. att natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses samt att den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. Enligt utskottets synes det som eftersträvas i s- och c-motionerna i allt väsentligt stämma överens med propositionens uppfattning. Det saknas därför tillräckliga skäl för att nu gå motionärerna till mötes. Den ena moderata motionen berör direkt delmålets utformning. Utskottet vill i frågan om hårdgjord yta framhålla att målet i denna del anger att fysisk planering och samhällsbyggande skall grundas på program och strategier för hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas. Till detta kommer att, som regeringen framhåller, delmålet i tillämpliga delar gäller både stad och landsbygd samt att lokal anpassning utifrån platsens och regionens förutsättningar är av stor betydelse. Angående samhällsbyggandets anpassning till en övergripande målsättning om att uppnå en ekologiskt hållbar samhällsutveckling är det utskottets uppfattning att det delmålet överordnade Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har en utformning som i allt väsentligt torde motsvara motionärernas krav. Även delmålet i sig har en utformning som enligt utskottets mening väl uppfyller det som motionärerna eftersträvar. Enligt utskottet bör det inte heller krävas att delmålet uppnås tidigare än som regeringen föreslagit. Med det anförda avstyrker bostadsutskottet motionerna 2000/01:MJ41 (m) yrkande 1, 2000/01:MJ42 (s), 2000/01:MJ45 (m) yrkandena 26 och 27 och 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6. Utskottet tillstyrker propositionens förslag till delmål på detta område. För kulturhistoriskt värdefull bebyggelse föreslår regeringen följande delmål. Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. Regeringens förslag har i denna del inte mött invändningar i motioner. Utskottet tillstyrker propositionens förslag till delmål på detta område. Regeringen föreslår beträffande buller följande delmål. Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Utskottet behandlar förslag i fem motioner som innebär att skall göra tillkännagivanden till regeringen beträffande detta delmål. Den första motionen 2000/01:MJ41 (m) yrkande 2 innehåller förslag om att en ny gränsvärdesnorm för buller från vindkraft bör arbetas fram. I samma motions yrkande 3 föreslås införande av respektavstånd för att skydda människor från buller m.m. från vindkraftverk. I motion 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, i motsvarande del, anför motionärerna bl.a. att det krävs lagstiftning mot buller från även andra källor än trafik. Motion 2000/01:Bo509 (mp) yrkande 3 innehåller föreslag om att gränsvärden för buller på arbetsplatser och ute i samhället bör tas fram. I motion 2000/01:MJ707 (m) förespråkar motionärerna gränsvärden för buller vid evenemang (för att förebygga tinnitus). Den femte motionen 2000/01:MJ797 (fp) yrkande 1 innehåller förslag om att öka takten i bullerarbetet. I samma motion yrkandena 2-4 anförs dels att bör få ett tydligt, långsiktigt uppdrag att kraftfullt arbeta med bullerfrågorna särskilt på det långsiktiga strategiska planet, dels att man vad avser buller från markbunden trafik skall eftersträva att även ge de boende tillgång till en god ljudmiljö, dels att lagstiftningen behöver stärkas så att miljömyndigheter med kraft kan driva frågor om bullersanering. Slutligen anför motionärerna i samma motions yrkande 5 att bullerfrågorna internationellt bör drivas med hög prioritet, särskilt inom EU. vill beträffande dessa motioner inledningsvis erinra om att 1997 beslutade om etappmål för buller (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97: TU7, rskr. 1996/97:174). Etappmålen utgick från riktvärden för trafikbuller, som normalt inte bör överskridas vid nybyggnad av bostäder eller vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur. Regeringen anför i propositionen att man följer utvecklingen och avser att återkomma med ytterligare delmål för buller efter den första uppföljningen av miljömålen. I propositionen anges att flera remissinstanser har påpekat vikten av att det finns ett handlingsprogram även för trafikbuller i andra miljöer samt för andra typer av buller än trafikbuller. Regeringen anför att man har för avsikt att ge i uppdrag att tillsammans med övriga berörda myndigheter utarbeta ett sådant handlingsprogram och tillägger att verket i rollen som samordnande myndighet för bullerfrågor har ett särskilt ansvar för att se över de definierade riktvärdena och, om det behövs, föreslå ytterligare riktvärden för buller i andra miljöer än de som finns uttryckta i dagens fastställda riktvärden. Regeringen avser även att ge ett tydligt samordnings- och uppföljningsansvar för arbetet med att nå bullermålet. Efter hand som erfarenheter av tillämpningen av och anknuten lagstiftning med vägledning av miljö- och transportmålen har vunnits anser regeringen att behov av eventuella ytterligare förändringar av lagstiftningen kan övervägas. Eventuella behov av lagstiftning för att minska andra bullerstörningar än trafikbuller bör också uppmärksammas enligt propositionen. Regeringen redovisar vidare att man anser att bör medverka aktivt i EU:s och () arbete på bullerområdet. Inom EU bör arbetet enligt regeringens redovisade uppfattning inriktas på att påskynda den tekniska utvecklingen mot minskat buller från fordon, däck och vägbeläggningar. konstaterar mot bakgrund av redovisningen i propositionen att de frågeställningar som motionärerna tar upp i många fall redan är, eller kommer att bli, föremål för ytterligare belysning. Dessutom kan utskottet konstatera att regeringen synes ha en stor handlingsberedskap på området. Utskottet vill inte föregripa kommande överväganden varför utskottet avstyrker motionerna 2000/01:MJ41 (m) yrkandena 2 och 3, 2000/01:MJ44 (fp) yrkande 2, i motsvarande del, 2000/01:Bo509 (mp) yrkande 3, 2000/01:MJ707 (m) och 2000/01:MJ797 (fp) yrkande 1-5. Utskottet tillstyrker propositionens förslag till delmål om buller. Energianvändning m.m. i byggnader Regeringen föreslår följande delmål för energianvändning m.m. i byggnader. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Regeringens förslag till delmål på detta område har mött invändningar i två motioner. I motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 28 anförs att det inte finns några skäl till att överväga ett förbud mot installation av direktverkande elvärme i nya byggnader. Motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 25 behandlar frågor om energianvändning och energieffektivisering. Motionärerna anser dels att uppvärmning av bostäder skall ske med användande av biobränslen, dels att även delkonvertering från el till uppvärmning med fjärrvärme eller husegen värmekälla skall gynnas ekonomiskt, dels att taxeringsreglerna för fastigheter skall ändras för att skapa ytterligare incitament för fastighetsägare att genomföra konvertering. Regeringen anför i propositionen att man avser att analysera konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot uppvärmning med direktverkande el i nya byggnader liksom effekterna av att begränsa direktelvärme i nya fritidshus. Utskottet finner att de kommande övervägandena i frågan om direktverkande elvärme inte bör föregripas och avstyrker motionerna 2000/01:MJ45 (m) yrkande 28 och 2000/01:MJ46 (c) yrkande 25 samt tillstyrker propositionens förslag till delmål på detta område. Det finns enligt motion 2000/01:MJ40 (s) behov av ett tydligare mål om ökad användning av den svenska råvaran trä i byggandet. Liksom motionären anser utskottet att det är av stor vikt att vid byggande ta ställning till frågor om materialval och att det finns skäl för att i det fortsatta miljömålsarbetet särskilt uppmärksamma frågan om användningen av trä, inte minst ur ett kretsloppsperspektiv. Utskottet förutsätter dock att denna fråga kommer att behandlas bl.a. i det uppföljnings- och utvärderingsarbete som aviserats i propositionen. Utskottet finner därför inte tillräckliga skäl för att nu gå motionärerna till mötes och avstyrker motion 2000/01:MJ40 (s). I motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 34 förespråkar motionärerna att länsstyrelserna skall få tillräckliga resurser för att klara de nya uppgifterna (regionalt mål- och uppföljningsarbete) på ett rimligt sätt. Regeringen anför att man för att finansiera länsstyrelsernas arbete inom ramen för deras övergripande ansvar för regionalt mål- och uppföljningsarbete beräknar att överföra till länsstyrelsernas förvaltningsanslag (anslaget 32:1, utg. omr. 18) från utgiftsområde 20. I enlighet med detta föreslår regeringen i tilläggsbudgeten att länsstyrelseanslaget skall ökas med samt att anslaget för miljöövervakning (anslaget 34:2, utg. omr. 20) i anledning härav skall minskas med samma belopp. Enligt bostadsutskottets mening saknas det skäl för att nu göra en annan bedömning än att länsstyrelserna om förslaget i tilläggsbudgeten vinner bifall får tillräckliga resurser för att klara de nya uppgifterna på ett rimligt sätt. Utskottet avstyrker därför motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 34. I motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 21 föreslår motionärerna att det kommunala vetot bör vara absolut. Det kommunala vetot fick sin nuvarande utformning (bet. 1989/90:BoU20). Då anförde utskottet att det kommunala vetot i NRL är ett uttryck för grundtanken att kommunerna skall utöva ett starkt inflytande på den lokala miljön. Det kommunala vetot angavs också vara ett uttryck för den kommunala självbestämmanderätten i de markpolitiska frågorna liksom i frågan om en industri på grund av sin verksamhet borde tillåtas etableras i kommunen. Utskottet ansåg emellertid att det även mot en kommuns vilja i speciella undantagssituationer måste finnas möjlighet att fatta beslut om lokalisering av vissa anläggningar av stor nationell betydelse. Utskottet betonade vikten av att stor restriktivitet iakttas vid regeringens prövning av om en viss anläggning skall undantas från vetorätten och att samförståndslösningar i första hand bör eftersträvas. har därefter vid ett flertal tillfällen behandlat frågor om det kommunala vetots utformning m.m. (senast i bet. 2000/01:BoU6) och vidhållit denna uppfattning. gör samma bedömning och avstyrker motion 2000/01:MJ46 (c) yrkande 21. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m. av (), (), () och (). Regeringens förslag till delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär i många avseenden en omfattande och ingripande reglering av medborgarnas levnadsmiljö och kommunernas ansvarsområden, i flera fall med risk för ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Sådana förslag måste givetvis ha sin utgångspunkt i ett mycket bredare perspektiv än det som regeringen har haft. Propositionen saknar analyser av målkonflikter, prioriteringar och avvägningar såväl mellan miljömålen som mot andra samhällsmål. Många av förslagen som läggs fram ökar snarare än minskar konflikterna och problemen. Enligt vår mening måste målkonflikter, medborgarhänsyn, samhällsplanering och prioriteringar mellan olika mål och intressen på ett tydligt sätt vägas in i arbetet att nå miljömålen. Om detta inte görs riskerar miljömålen att bli tomma ord som de riskerar att förhindra nödvändiga förbättringar och omstruktureringar. Det bör även framhållas att miljömålet God bebyggd miljö blir trovärdigt och uppfylls först då vederbörlig hänsyn tas till människors välfärd och deras möjlighet att påverka. Ett exempel på en förutsebar och i propositionen inte hanterad målkonflikt är den som följer av regeringens förslag att inte öka andelen hårdgjord yta i tätorter och tätortsnära områden. har många tätorter brist på bostäder som vägnäten är underdimensionerade. Det måste byggas nya bostäder och fler vägar. Med detta följer också fler skolor, vårdplatser och parkeringsplatser. En ökad andel hårdgjord yta är därför i många fall ofrånkomligt om man vill kunna utveckla och bygga ut tätorter. Ett annat exempel är den målkonflikt som kommer att följa av förslaget om främjande av utbyggnad av produktionsanläggningar för vindkraft. skriver bl.a. i sin rapport om planeringsmål m.m. till regeringen: "De erfarenheter som kan dras från utbyggnad av vindkraftverk i , och internationellt i övrigt pekar entydigt på behov av en väl planerad utbyggnad. De allt större verk som uppförs får allt större lokal och regional påverkan på landskapet, varför lokalisering och utformning av vindkraftsanläggningar behöver studeras noggrant." Det är således uppenbart att delmålet på området planeringsunderlag måste omformuleras. Processen bör också snabbas på. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi med anledning av motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 27 att beslutar att delmålet för planeringsunderlag skall ha följande lydelse: skall all fysisk plane ring och samhällsbyggande ta hänsyn till och i möjligaste mån anpassas till den övergripande målsättningen om att uppnå en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Vi anser även att med anledning av motionerna 2000/01:MJ41 (m) yrkande 1 och 2000/01:MJ45 (m) yrkande 26 som sin mening skall ge regeringen till känna vad som ovan anförts om målkonflikter och andelen hårdgjord yta. En annan betydelsefull fråga som behandlas i propositionen är buller. Även denna fråga har anknytning till utbyggnaden av vindkraften. Det är viktigt att inte öka antalet människor som utsätts för buller genom byggande av vindkraftverk. I tysta miljöer, utanför tätorter, i skärgårdar och på övriga platser där fortfarande tystnad råder (t.ex. delar av och samt vissa områden på och ) bör inte nya bullerkällor få skapas. Gränsvärdesnormer för buller från vindkraft bör arbetas fram. Vidare bör respekt-avstånd införas för att skydda människor från buller m.m. Buller kan orsaka tinnitus. Tinnitus kan uppkomma t.ex. genom att man blir utsatt för höga, plötsliga ljud, från t.ex. rockkonserter, diskotek, påsk-smällare och gevärsskott. Alltfler musiker drabbas av tinnitus. Ungefär 1,5 miljoner svenskar har någon form av tinnitus. Det går att förebygga tinnitus genom att inte utsätta sig för höga ljud. Det finns all anledning att från kommunernas sida göra vad som står i deras makt för att om möjligt förebygga uppkomsten av tinnitus. Detta skulle ha kunnat uppnås genom att i den lokala hälso- och miljöskyddsstadgan ange högsta tillåtna värde för inomhusbuller i offentliga och allmänna lokaler till och högsta tillåtna värde från sådan lokal i intilliggande bostad till högst . En översyn av i avsikt att införa generella bestämmelser eller ge kommuner möjlighet att föreskriva högsta ljudnivåer vid evenemang bör därför göras. Vi anser att med anledning av motionerna 2000/01:MJ41 (m) yrkandena 2 och 3 samt 2000/01:MJ707 (m) som sin mening skall ge regeringen till känna vad som ovan anförts om buller. Vi noterar att regeringen vill analysera effekterna av ett förbud mot installation av direktverkande elvärme i nya byggnader och en begränsning av möjligheterna att installera direktverkande elvärme i fritidshus. Vi förkastar tanken på ett förbud mot direktverkande elvärme. Det finns inte några skäl till att ens överväga ett sådant förbud. Vi anser att med anledning av motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 28 som sin mening skall ge regeringen till känna vad som ovan anförts. Avslutningsvis kan vi konstatera att länsstyrelserna enligt regeringens förslag skall ha det övergripande ansvaret för det regionala mål- och uppföljningsar Arbetet med att följa upp den mängd delmål som föreslås i propositionen riskerar att leda till att länsstyrelserna får svårigheter att klara övriga arbetsuppgifter. Därför är regeringen skyldig att långsiktigt se till att länsstyrelserna får tillräckliga resurser för att klara sina arbetsuppgifter på ett rimligt sätt. Vi anser att med anledning av motion 2000/01:MJ45 (m) yrkande 34 som sin mening skall ge regeringen till känna vad som ovan anförts. Delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m. av (). I regeringens förslag behandlas bl.a. frågor om bevarande och utveckling av grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden. Vi anser att det är mycket viktigt att skydda grönområden, parker och grönytor i städerna. Djur och växtliv är särskilt sårbara i dessa områden. Stadens grönstruktur måste därför ha goda samband med omgivande naturområden, annars stryps den. Växtligheten har också en stor social betydelse för människors välbefinnande i ett stadslandskap. Grönytornas skötsel och utbredning måste därför ses som en integrerad del av en god stadsmiljö. som fortfarande finns kvar i de större städerna är oerhört värdefulla för den biologiska mångfalden, och för människornas välbefinnande. Vad vi nu med anledning av motion 2000/01:Bo223 (c) yrkande 6 anfört om biologisk mångfald bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslag på bullerområdet är inte tillräckligt. Det krävs åtgärder inte bara mot trafikbuller. Vi finner skäl att här uppmärksamma att skyddet av tysta områden i den bebyggelsen i väsentlig grad handlar om att hålla bostadsområden fria från annat buller, särskilt buller från ventilationsanläggningar och liknande. Sådant buller är mycket lättare att tekniskt och till låg kostnad dämpa än vad det är att komma till rätta med trafikbullret. Många bostadsmiljöer som skulle kunna vara tysta har emellertid fått tystnaden ödelagd av ventilationsanläggningar. Här är en snabb sanering mycket angelägen som en dellösning på bullerproblemet i städer. Det bedrivs också visst arbete med att söka åstadkomma en sådan bullersanering. Arbetet försvåras emellertid av att lagstiftningen är för svag.