yttr · GP05BoU1y · 2002-01-01 00:00:00 — för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads-försörjning och byggande, m.m. Till finansutskottet har berett berörda utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2001/02:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser bl.a. utgifternas fördelning på utgiftsområden jämte motioner. behandlar i detta yttrande förslagen i budgetpropositionen och motstående motioner i vad avser ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Därutöver behandlas förslag i budgetproposition och motioner avseende fastighetsbeskattningen. tillstyrker att ramen för utgiftsområde 18 för fastställs till den nivå som regeringen föreslagit. Utskottet anser att även bör godkänna den preliminära beräkningen av denna ram för budgetåren 2003 och 2004. Motstående motionsförslag i dessa delar avstyrks. Utskottet anser vidare att regeringens förslag om ändringar i fastighetsbeskattningen bör genomföras och avstyrker samtliga motstående motionsförslag i frågan. De behandlade förslagen om fastighetsbeskattningen avser sådana förändringar som påverkar statens budget . Avvikande meningar (m), (kd), (c) och (fp) har avgivits till förmån för förslagen till medelstilldelning avseende utgiftsområde 18 samt om fastighetsbeskattningen i respektive partimotioner. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområde 18 omfattar anslag inom politikområdena Bostadspolitik, Regio-nal samhällsorganisation, Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Regeringen föreslår (finansplanen punkt 8, tabell 6.5) att ramen för utgiftsområde 18 för skall fastställas till 9 . föreslås vidare godkänna preliminära beräkningar av ramen för utgiftsområdet för budgetåren 2003 och 2004 (punkt 9, tabell 6.5). föreslås en preliminär ram om och för föreslås att motsvarande ram skall beräknas till . Regeringens ramförslag för är lägre än motsvarande beräkning ekonomiska vårproposition. Enligt regeringen förklaras förändringen till stor del av att avsättningen till garantireserv får en annan profil, vilket innebär minskade utgifter med . Förändringen av utgiftsområdesramen förklaras också av överföringar från respektive till utgiftsområde 20. Från detta utgiftsområde förs medel för länsstyrelsernas arbete inom miljö- och naturvårdsområdet. Till utgiftsområde 20 förs medel från anslaget Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet inom utgiftsområde 18. Dessa medel är avsedda att finansiera åtgärder för klimatinformation, ett klimatinvesteringsprogram samt ökade kostnader för viss verksamhet inom . Vidare förutsätts en överföring ske från de lokala investeringsprogrammen till anslaget Domstolsväsendet under utgiftsområde 4. Slutligen minskas anslaget för Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet med 2002 och 2003. Anslaget Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas med . Förslag om andra nivåer för ramen för utgiftsområde 18 läggs fram i partimotioner (m), (kd), (c) och (fp). Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion 2001/02:Fi291 yrkan--de 4 att ramen för utgiftsområde 18 för skall fastställas till ett belopp som är lägre än regeringsförslaget. För budgetåren 2003 och 2004 föreslås i motionens yrkande 5 en preliminär ram som är 1 476 respektive lägre än vad regeringen förordat. Besparingarna avses uppnås genom nedskärningar på ett flertal områden. De största besparingarna åstadkoms genom avveckling av investeringsbidragen för studentbostäder, bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet respektive hyresbostäder samt stödet till de lokala investeringsprogrammen. Besparingar görs även på bostadsbidragen genom att bidragen till ungdomar avvecklas. föreslår i sin partimotion 2001/02:Fi292 en minskning av ramen med vad gäller (yrkande 9). föreslås en minskning med och för en minskning med (yrkande 10). Besparingarna åstadkoms bl.a. genom avveckling av stödet till lokala investeringsprogram samt av investeringsbidragen till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet respektive hyresbostäder. Även anslaget till räntebidrag föreslås minskas. Skattesänkningar föreslås i motionen för att kompensera det minskade stödet till byggande av bostäder. Vidare föreslås ett ökat anslag till bostadsbidrag samt en satsning på förbättrad inomhusmiljö och ett ökat stöd till byggande av studentbostäder. Förslagen för utgiftsområde 18 i partimotion 2001/02:Fi293 yrkandena 3 och 4 innebär att ramen bestäms till ett belopp som är 1 505, 2 235 respektive lägre än vad regeringen föreslagit för budgetåren 2002-2004. Av en c-motion om anslagen inom utgiftsområde 18 framgår att dessa besparingar avses bli uppnådda bl.a. genom besparingar på bostadsbidragen och en avveckling av investeringsbidraget till hyresbostäder respektive av stödet till lokala investeringsprogram. En ökad satsning föreslås på stödet till åtgärder mot radon i bostäder. I partimotion 2001/02:Fi294 yrkande 7 föreslås att ramen för bestäms till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Enligt yrkande 8 bör den preliminära ramen fastställas till belopp som är 2 056 respektive lägre än regeringsförslaget. Förslagen utgår bl.a. från lägre utgifter för bostadsbidrag, räntebidrag samt för vissa myndighetsanslag. Vidare föreslås att investeringsbidragen till hyresbostäder respektive till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet avvecklas liksom stödet till lokala investeringsprogram. Högre anslag än i regeringsförslaget har beräknats för investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. De ovan beskrivna förslagen i budgetpropositionen och i partimotionerna om ramar för utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande - kan sammanfattas i nedanstående tabell. Förslagen i partimotionerna redovisas som avvikelse från regeringens förslag. Beloppen anges avrundade till . 9 529 9 501 9 337 (m) -1 257 -1 476 -1 443 (kd) -182 -824 -724 (c) -1 505 -2 235 -1 885 (fp) -1 963 -1 885 -2 065 vill vad gäller förslagen om ramen för utgiftsområde 18 anföra följande. Inom utgiftsområde 18 finns anslag för ett flertal verksamheter och stödformer som har stor betydelse för många människors vardagsliv och för samhällsutvecklingen i stort. Det gäller bl.a. frågor om boendet och bostadssektorn, betydelsen av en ekologiskt hållbar utveckling i samhället och vikten av en effektiv regional samhällsorganisation. Utvecklingen av flera av de frågor som faller inom utgiftsområde 18 motiverar kraftfulla statliga insatser . Insatser behöver bl.a. göras för att komma till rätta med de obalanser som finns på bostadsmarknaden med en omfattande bostadsbrist på vissa orter. Särskilda insatser behövs för att tillgodose behovet av bl.a. hyresbostäder och studentbostäder. Satsningar behöver också göras på att förbättra bostadsmiljön i olika avseenden och för att tillgodose kravet på en ekologiskt hållbar utveckling av bostadssektorn. kan konstatera att regeringens ramförslag för utgiftsområde 18 ger utrymme för satsningar med dessa inriktningar. Medel är således beräknade för investeringsbidrag till studentbostäder och hyresbostäder samt för bostadsinvesteringar som främjar den ekologiska hållbarheten. En ökad satsning förutsätts ske på åtgärder mot radon i bostäder. Även i övrigt vidtas olika åtgärder för att bidra till att förutsättningarna inom bostadssektorn skall förbättras. Sammantaget gör bostadsutskottet bedömningen att den föreslagna ramen bör ge tillräckligt utrymme för den anslagsfördelning inom utgiftsområde 18 som bostadsutskottet kommer att ta ställning till. Utskottet övergår nu till att något kommentera de alternativa förslag till ram för utgiftsområdet som förs fram i de aktuella partimotionerna. Dessa motioner utgår samtliga från att kraftiga besparingar genomförs på anslagen inom utgiftsområdet i förhållande till regeringsförslaget. Utskottet tar i detta yttrande visserligen inte ställning till fördelningen på enskilda anslag inom utgiftsområdet men vill ändå uppmärksamma finansutskottet på att flera av ramförslagen bygger på anslagsbesparingar som i praktiken inte är genomförbara. Detta gäller exempelvis ramförslag som utgår från att stora besparingar kan uppnås genom en avveckling av hela anslaget för stödet till de lokala investeringsprogrammen. Även vid ett ställningstagande för ett stopp för nya stödbeslut krävs emellertid att medel reserveras för att fullfölja statens redan gjorda åtaganden på detta område. ramförslag utgår också från kraftiga nedskärningar på vissa myndighetsanslag. För föreslås en nedskärning med . har påpekat att en så stor nedskärning under närmast kommande budgetår är helt orealistisk om gällande trygghetslagar och avtal skall följas. Inte heller de besparingar som i motionen förutsätts ske inom anslaget för räntebidrag står i proportion till den föreslagna åtgärden på detta område. Även ramförslagen i de andra motionerna bygger på delvis orealistiska beräkningar av de ekonomiska effekterna av föreslagna åtgärder. exempelvis förslag om avveckling av de tre investeringsbidrag som kan utgå vid bostadsbyggande. Frågor om konsekvenserna på bostadsmarknaden om dessa och övriga besparingsförslag verkligen kom till genomförande får främst anses vara en fråga för bostadsutskottets överväganden i samband med det fortsatta budgetarbetet. Det bör emellertid i detta sammanhang understrykas att en underlåtenhet att vidta åtgärder mot obalanserna inom bostadssektorn kan få allvarliga konsekvenser för samhällsekonomin långt utanför denna sektor. kommer att ta ställning till förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. Det kan emellertid redan nu konstateras att de ramförslag som lagts fram i partimotionerna inte bör läggas till grund för utskottets vidare arbete. Utskottet avstyrker således förslagen i motionerna 2001/02:Fi291 (m), 2001/02:Fi292 (kd), 2001/02:Fi293 (c) och 2001/02:Fi294 (fp). Regeringens ramförslag avseende utgiftsområde 18 för budgetåren 2002-2004 tillstyrks. behandlar i yttrandet även förslag i budgetproposition och motioner som avser sådana förändringar i fastighetsbeskattningen som påverkar statens budget . På förslag i föregående års budgetproposition beslutade om vissa ändringar i fastighetsbeskattningen. Ändringarna innebar i korthet att skattesatsen för fastighetsskatten sänktes för småhus från till och för hyreshus (bostadsdelen) från till . I årets budgetproposition läggs ånyo fram ett förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt som också det berör . Förslaget innebär i korthet att skattesatsen för fastighetsskatten sänks för småhus från till och för hyreshus (bostadsdelen) från till . De skäl som anges för förslaget är i korthet följande. har uttaget av fastighetsskatt kraftigt begränsats genom en rad successiva beslut. Det omräkningsförfarande som infördes har inte tillämpats som avsetts utan taxeringsvärdena har i princip varit oförändrade . Även skattesatserna har sänkts. Enligt regeringens bedömning bör taxeringsvärdet med koppling till marknadsvärdet även i fortsättningen utgöra grunden för fastighetsbeskattningen. Genom att omräkningsförfarandet inte har tillämpats på avsett sätt har dock taxeringsvärdena efterhand alltmer kommit att avvika från marknadsvärdet. Regeringens bedömning är att de effekter som ett återställande skulle ge upphov till inte är acceptabla. För att begränsa uttaget av fastighetsskatt bör därför skattesatserna sänkas. I budgetpropositionen aviserar regeringen dessutom ett kommande förslag om en begränsningsregel för uttaget av fastighetsskatt. Ett förslag med denna innebörd har också lagts fram (prop. 2001/02:3). Enligt förslaget skall begränsningsregeln tillämpas fr.o.m. . Enligt regeringens uppfattning bör fastighetsbeskattningen utredas på nytt och då med en annan inriktning än tidigare utredningar. En ny utredning bör enligt regeringen ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen aviserar också sin avsikt att återkomma med utredningsdirektiv. Förslag som avser fastighetsbeskattningen läggs fram i såväl parti- och kommittémotioner som enskilda motioner (m), (kd), (c) samt (fp). I motion 2001/02:Sk471 (m) föreslås att fastighetsskatten skall beräknas på det lägsta av 1997 och taxeringsvärden (yrkande 21), att endast halva markvärdet skall ingå i skatteunderlaget (yrkande 22), att skattesatsen för småhus skall vara , och (yrkande 23) samt att hyreshus inte skall belastas med schablonintäkt (yrkande 24). Även i Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Sk474 yrkande 2 förs motsvarande förslag fram avseende skattegrundande taxeringsvärde, beräkningen av skatteunderlaget och skattesatserna för den närmaste treårsperioden. Dessutom förordas i motionen att någon begränsningsregel inte skall införas. Förslag som i sin helhet eller till sina delar överensstämmer med förslagen i de ovan redovisade motionerna (m) förs dessutom fram i motionerna 2001/02:A318 (m) yrkande 7, 2001/02:Fi241 (m), 2001/02:Fi246 (m), 2001/02:Fi255 (m) samt 2001/02:N319 (m) yrkande 7. Gemensamt för förslagen i motionerna (m) är att de ser förändringarna i fastighetsskatten som ett första led i en successiv avveckling av fastighetsskatten. Enligt motionerna innebär ett fullständigt avskaffande av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt att betydligt bättre ekonomiska förutsättningar skapas för boendet. föreslår i sin partimotion 2001/02:Fi297 att fastighetskatten skall avvecklas och ersättas med en fastighetsavgift för service (yrkande 15) samt att taxeringsvärdena skall frysas till nivå (yrkande 16). Motionärerna motsätter sig dessutom att en begränsningsregel införs (yrkande 41). Förslag om en successiv avveckling av fastighetsskatten förs dessutom fram i motionerna 2001/02:Fi298 (kd) yrkande 4 samt 2001/02:Sk488 (kd) yrkande 1. I den sistnämnda motionen förordas dessutom att taxeringsvärdena skall frysas till nivå (yrkande 3). Utgångspunkten för förslagen i motionerna (kd) är att dagens fastighetsskatt inte svarar mot principen skatt efter bärkraft. måste därför systemet med statlig fastighetsskatt avvecklas och ersättas med ett system med en fastighetsavgift som är avsedd att täcka de kommunala kostna der som är kopplade till fastigheten. De förändringar i fastighetsbeskattningen som föreslås utgör ett första steg i en sådan avveckling. En viktig anledning till att det byggs för lite i är enligt partimotion 2001/02:Sk489 att bostadssektorn är hårt beskattad. Från att tidigare ha varit subventionerat fungerar boendet nu i praktiken som en källa för skatteintäkter. Enligt motionen måste därför fastighetsskatteuttaget minskas genom att taxeringsvärdena för småhus fryses till nivå (yrkande 15) samt skattesatsen för småhus fastställs till för (yrkande 16). Dessutom förordas att någon begränsningsregel inte skall införas (yrkande 21). Även i partimotion 2001/02:Fi293 yrkande 19 samt motionerna 2001/02:Sk490 (c) yrkande 1 samt 2001/02:MJ220 (c) yrkande 8 förs fram förslag om frysta taxeringsvärden till nivå. Enligt partimotion 2001/02:Fi285 är nivån på fastighetsbeskattningen alldeles för hög och beskattningsformen som sådan oacceptabel. Fastighetsskatten bör därför sänkas (yrkande 14). I avvaktan på en grundlig reformering av fastighetsbeskattningen bör därför taxeringsvärdena frysas till nivå om inte det omräknade värdet är lägre (yrkande 13). Ett förslag med denna innebörd förs dessutom fram i motion 2001/02:Sk487 (fp) yrkan-de 3. Även i partimotion 2001/02:Bo324 (fp) yrkande 10 förordas att fastighetsbeskattningen skall reformeras genom att fastighetsskatten i sin nuvarande form avskaffas och ersätts av en schablonintäkt som innebär ett kraftigt sänkt skatteuttag. Därefter bör en successiv skattesänkning genomföras. bör bostadsrätter stegvis överföras till beskattning efter bostadsrätternas värden och inte efter fastighetens. Ett motsvarande förslag förs dessutom fram i motion 2001/02:Sk487 (fp) yrkande 1. Slutligen föreslås i fyrpartimotionen 2001/02:Fi281 (m, kd, c, fp) att fastighetsskatten skall beräknas på det lägsta av 1997 och taxeringsvärden. Med anledning av vad som i proposition och motioner föreslagits om fastighetsbeskattningen vill bostadsutskottets anföra följande. I den bostadspolitiska debatten har frågor om beskattningen av byggande och boende fått en allt större uppmärksamhet. Det gäller inte minst fastighetsbeskattningen. Uttaget av fastighetsskatt har också en betydande påverkan på boendekostnaderna. Det är också mot bl.a. den bakgrunden som åtgärder har vidtagits för att begränsa uttaget. Som redovisas i budgetpropositionen har omräkningsförfarandet inte tillämpats som avsetts som skattesatserna sänkts . Det förslag som regeringen nu lagt fram innebär att ytterligare ett steg tas i denna riktning. Med avseende på fastighetsskattens påverkan på boendekostnaderna är det en enligt bostadsutskottets mening riktig utveckling. Som redovisas i budgetpropositionen medför ökningen av taxeringsvärdena i många områden att också medelinkomsttagare kan få betydande skattehöjningar - detta trots den redan tidigare beslutade sänkningen av skattesatsen En sänkt skattesats bidrar till att helt eliminera eller minska skattehöjningarna i dessa fall, och därmed kan också ökningarna av boendekostnaderna hållas tillbaka. Det finns sålunda även enligt bostadsutskottets mening anledning att sänka skattesatsen för småhus i enlighet med regeringens förslag. Utskottet delar även regeringens bedömning om behovet av sänkt skattesats för hyreshusen (bostadsdelen). Som anges i budgetpropositionen är syftet med den föreslagna sänkningen bl.a. att skapa förutsättningar för lägre hyresnivåer och att stimulera till ökad nyproduktion av hyresrätter. Tillsammans med det investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder som införts innebär detta att förutsättningarna för nyproduktion av hyresbostäder förbättras. Sedan budgetpropositionen avgavs har det däri aviserade förslaget om en begränsningsregel lagts fram (prop. 2001/02:3). I flera av motionerna uttalas att någon sådan begränsningsregel inte behövs. delar inte denna uppfattning. Även om slutlig ställning till frågan om en begränsningsregel får tas när förslaget som sådant behandlas av vill utskottet uttala sitt stöd för en sådan regel. Motionerna bör sålunda avstyrkas i denna del. De förändringar i fastighetsbeskattningen som föreslås är inte avsedda att i något grundläggande avseende förändra fastighetsskattesystemet. aviserar regeringen i budgetpropositionen sin avsikt att låta utreda fastighetsbeskattningen på nytt. Enligt regeringen bör en sådan ny utredning ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. I detta sammanhang bör givetvis de bostadspolitiska aspekterna på skattesystemets utformning tillmätas stor vikt. Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag vad gäller fastighetsbeskattningen . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utan att lägga fram några förslag redovisar regeringen i budgetpropositionen sin bedömning av hur dels omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen bör utformas, dels hur höjda taxeringsvärden vid fastighetsbeskattningen bör få ett successivt genomslag. När det gäller omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen gör regeringen bedömningen att det bör avskaffas och ersättas av regler om en förenklad fastighetstaxering mellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Den förenklade taxeringen skall avse småhus-, lantbruks- och hyreshusenheter. Regeringen redovisar dessutom bedömningen att höjda taxeringsvärden vid fastighetsbeskattningen bör få ett successivt genomslag. Höjs taxeringsvärdena vid en allmän eller förenklad fastighetstaxering skall detta enligt regeringen inte slå igenom vid uttaget av fastighetsskatt. bör endast en tredjedel av höjningen slå igenom taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. Mot bakgrund av den reformering av fastighetsbeskattningen som föreslås i partimotion 2001/02:Sk489 förordas att varken något nytt omräkningsförfarande (yrkande 22) eller någon s.k. dämpningsmekanism vid höjda taxeringsvärden skall införas (yrkande 23). Vad som i budgetpropositionen anförs beträffande omräkningsförfarandet och ett successivt genomslag av höjda taxeringsvärden utgör endast en redovisning till av vilka förändringar som regeringen bedömer erforderliga för framtiden. Förslagen i partimotionen (c) innebär att redan nu bör säga nej till tanken på att ändra i taxeringsförfarandet. Utskottet delar inte denna uppfattning. Det bör naturligtvis vara möjligt att se över och överväga hur fastighetstaxeringen skall genomföras och hur resultatet av den skall användas. Motionen avstyrks sålunda. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (), (), () och () anser: Bostadspolitiken i har i flera avseenden havererat. Regeringen visar upp en total oförmåga att ta tag i orsakerna till de växande problemen på bostadsmarknaden med bostadsbrist, obalanser i bostadsutbudet och höga boendekostnader. I stället för nödvändiga beslut om avreglering och sänkt skattetryck går regeringen vidare på sin väg med statlig styrning och nya bidragssystem med försök till detaljreglering av bostadssektorn. Flera av anslagen inom utgiftsområde 18 är klara uttryck för en sådan politik. Erfarenheterna visar att denna typ av åtgärder endast snedvrider konkurrensen och motverkar en sund utveckling inom sektorn. Regleringen av bostadssektorn och den internationellt sett mycket höga beskattningen av boendet har medfört att vi i betalar mer för boendet än i något annat jämförbart land. Höga skatter på både inkomster och boende leder till att alltmer av den disponibla inkomsten går till boendekostnader. Ett genomsnittligt hushåll använder nästan en tredjedel av inkomsten efter skatt till boendet. Enbart fastighetsskatten motsvarar en månadshyra av tolv. Vi anser att utgångspunkten för de bostadspolitiska besluten , och därmed även för de nu aktuella budgetbesluten, måste vara att bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan, inte av subventioner, detaljregleringar och politiska ingrepp. Åtgärder måste vidtas för att möjliggöra ett bostadsbyggande som svarar mot efterfrågan. Det handlar bl.a. om att successivt avveckla fastighetsskatten, reformera hyressättningssystemet, tillåta ägarlägenheter samt att förenkla plan- och bygglovsprocessen. Vidare måste den statliga styrningen av kommunernas bostadsföretag upphöra och hyresgäster tillåtas köpa sina egna bostäder om de så önskar. De investeringsbidrag med olika inriktning som införts måste avvecklas. Vi kan konstatera att denna inriktning ligger till grund för de förslag om ram för utgiftsområde 18 under budgetåren 2002-2004 som läggs fram i Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Fi291. Enligt dessa förslag ger en successiv avveckling av fastighetsskatten och ett även i övrigt sänkt skattetryck tillsammans med förenklingar av regleringen av byggande och hyressättning utrymme för ett ökat byggande och sänkta boendekostnader. En bred avreglering av bostadsmarknaden bidrar också bl.a. till att kostnaderna för och övrig bostadsadministration kan begränsas. Bostadsbidragen renodlas för att endast gå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt. Stödet till lokala investeringsprogram avvecklas genom att nya bidrag inte beviljas. Med hänvisning till det nu anförda anser vi att Moderata samlingspartiets partimotion 2001/02:Fi291 yrkandena 4 och 5 bör tillstyrkas och att regeringens förslag, liksom övriga motionsyrkanden, bör avstyrkas. Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande () och () anser: